# Eiropas Savienības L 41/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 41 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 18. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 41

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 18. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/222 (2016. gada 5. februāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/223 (2016. gada 17. februāris), ar ko paredz procedūru tādu konkrētu tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma pieprasījumu novērtējumam, ko iesnieguši ražotāji eksportētāji no Ķīnas un Vjetnamas, un īsteno Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14 | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/224 (2016. gada 17. februāris), ar ko Īstenošanas regulas (ES) Nr. 947/2014 un (ES) Nr. 948/2014 groza attiecībā uz sviesta un sausā vājpiena privātas uzglabāšanas atbalsta pieteikumu iesniegšanas beigu termiņu | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/225 (2016. gada 17. februāris), ar ko nosaka maksimālo produkcijas apjomu katrai dalībvalstij un periodu, kādā pieteikumi par ārkārtas atbalstu noteiktu sieru privātai uzglabāšanai iesniedzami attiecībā uz daudzumiem, kas palikuši neizmantoti no Deleģētajā regulā (ES) 2015/1852 noteiktajiem daudzumiem | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/226 (2016. gada 17. februāris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam | 13 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/227 (2016. gada 17. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 17 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/228 (2015. gada 14. jūlijs) par noregulējuma procedūru | 20 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/229 (2016. gada 16. februāris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste | 22 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/230 (2016. gada 17. februāris), ar ko Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES groza attiecībā to trešo valstu un teritoriju sarakstiem, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības uzskata par līdzvērtīgām, lai riska darījumiem piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 atbilstīgu pieeju (
  1
  ) | 23 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/231 (2015. gada 26. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/23 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (ECB/2015/39) | 28 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/222 (2016. gada 5. februāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot (AĢIN))

ម្រេចកំពត

Mrech Kampot

Poivre de Kampot

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/223 (2016. gada 17. februāris), ar ko paredz procedūru tādu konkrētu tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma pieprasījumu novērtējumam, ko iesnieguši ražotāji eksportētāji no Ķīnas un Vjetnamas, un īsteno Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/224 (2016. gada 17. februāris), ar ko Īstenošanas regulas (ES) Nr. 947/2014 un (ES) Nr. 948/2014 groza attiecībā uz sviesta un sausā vājpiena privātas uzglabāšanas atbalsta pieteikumu iesniegšanas beigu termiņu

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/225 (2016. gada 17. februāris), ar ko nosaka maksimālo produkcijas apjomu katrai dalībvalstij un periodu, kādā pieteikumi par ārkārtas atbalstu noteiktu sieru privātai uzglabāšanai iesniedzami attiecībā uz daudzumiem, kas palikuši neizmantoti no Deleģētajā regulā (ES) 2015/1852 noteiktajiem daudzumiem

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/226 (2016. gada 17. februāris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam

13

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/227 (2016. gada 17. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

17

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/228 (2015. gada 14. jūlijs) par noregulējuma procedūru

20

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/229 (2016. gada 16. februāris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste

22

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/230 (2016. gada 17. februāris), ar ko Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES groza attiecībā to trešo valstu un teritoriju sarakstiem, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības uzskata par līdzvērtīgām, lai riska darījumiem piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 atbilstīgu pieeju (
  1
  )

1

23

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/231 (2015. gada 26. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/23 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (ECB/2015/39)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 18.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/222

(2016. gada 5. februāris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Kambodžas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Kambodžas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums ម្រេចកំពត (Mrech Kampot) / Poivre de Kampot (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.8. grupas “Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 5. februārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 265, 13.8.2015., 7. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 18.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/223

(2016. gada 17. februāris),

ar ko paredz procedūru tādu konkrētu tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma pieprasījumu novērtējumam, ko iesnieguši ražotāji eksportētāji no Ķīnas un Vjetnamas, un īsteno Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un jo īpaši tā 266. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. pantu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2006. gada 23. martā pieņēma Komisijas Regulu (EK) Nr. 553/2006 par pagaidu antidempinga maksājuma noteikšanu dažu tādu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Vjetnamas izcelsmes apavu ievedumiem, kuriem ir ādas virsa (“apavi”) (“pagaidu regula”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 23. martā pieņēma Komisijas Regulu (EK) Nr. 553/2006 par pagaidu antidempinga maksājuma noteikšanu dažu tādu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Vjetnamas izcelsmes apavu ievedumiem, kuriem ir ādas virsa (“apavi”) (“pagaidu regula”) (2).

2

| (2) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1472/2006 (3) Padome uz diviem gadiem uzlika galīgo antidempinga maksājumu no 9,7 % līdz 16,5 % tādu konkrētu Vjetnamas un ĶTR izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (“Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006” jeb “apstrīdētā regula”). |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1472/2006 (3) Padome uz diviem gadiem uzlika galīgo antidempinga maksājumu no 9,7 % līdz 16,5 % tādu konkrētu Vjetnamas un ĶTR izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (“Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006” jeb “apstrīdētā regula”).

3

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 388/2008 (4) Padome paplašināja un attiecināja galīgos antidempinga pasākumus, kas noteikti tādu konkrētu ĶTR izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa, arī uz importu, kas nosūtīts no Makao īpašās pārvaldes apgabala (“Makao”), neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Makao. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 388/2008 (4) Padome paplašināja un attiecināja galīgos antidempinga pasākumus, kas noteikti tādu konkrētu ĶTR izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa, arī uz importu, kas nosūtīts no Makao īpašās pārvaldes apgabala (“Makao”), neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Makao.

4

| (4) | Pēc 2008. gada 3. oktobrī uzsāktās termiņbeigu pārskatīšanas (5) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1294/2009 (“Īstenošanas regula (ES) Nr. 1294/2009”) (6) pagarināja antidempinga pasākumus uz 15 mēnešiem, proti, līdz 2011. gada 31. martam, kad pasākumu termiņš beidzās. |
| --- | --- |

(4)

Pēc 2008. gada 3. oktobrī uzsāktās termiņbeigu pārskatīšanas (5) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1294/2009 (“Īstenošanas regula (ES) Nr. 1294/2009”) (6) pagarināja antidempinga pasākumus uz 15 mēnešiem, proti, līdz 2011. gada 31. martam, kad pasākumu termiņš beidzās.

5

6

| (5) | Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd un Risen Footwear (HK) Co Ltd, kā arī Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (“pieprasījuma iesniedzēji”) apstrīdēja apstrīdēto regulu Pirmās instances tiesā (tagad – Vispārējā tiesa). Vispārējā tiesa noraidīja šīs prasības ar 2010. gada 4. marta spriedumu lietā T-401/06 Brosmann Footwear (HK) un citi/Padome (Krājums, II-671. lpp.) un 2010. gada 4. marta spriedumu apvienotajās lietās T–407/06 un T–408/06 Zhejiang Aokang Shoes un Wenzhou Taima Shoes/Padome (Krājums, II-747. lpp.) (“Vispārējās tiesas spriedumi”). |
| --- | --- |

(5)

Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd un Risen Footwear (HK) Co Ltd, kā arī Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (“pieprasījuma iesniedzēji”) apstrīdēja apstrīdēto regulu Pirmās instances tiesā (tagad – Vispārējā tiesa). Vispārējā tiesa noraidīja šīs prasības ar 2010. gada 4. marta spriedumu lietā T-401/06 Brosmann Footwear (HK) un citi/Padome (Krājums, II-671. lpp.) un 2010. gada 4. marta spriedumu apvienotajās lietās T–407/06 un T–408/06 Zhejiang Aokang Shoes un Wenzhou Taima Shoes/Padome (Krājums, II-747. lpp.) (“Vispārējās tiesas spriedumi”).

Brosmann Footwear (HK) Ltd

Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd

Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd

Risen Footwear (HK) Co Ltd

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

Brosmann Footwear (HK)

Zhejiang Aokang Shoes

Wenzhou Taima Shoes

| (6) | Pieprasījuma iesniedzēji iesniedza apelācijas sūdzību par minētajiem spriedumiem. Tiesa ar 2012. gada 2. februāra spriedumu lietā C-249/10 P Brosmann un citi un ar 2012. gada 15. novembra spriedumu lietā C-247/10 P Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd atcēla Vispārējās tiesas spriedumus. Tiesa nosprieda, ka Vispārējā tiesa pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, jo tā bija lēmusi, ka Komisijai nebija pienākuma izskatīt neatlasītu uzņēmēju iesniegtos tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījumus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktu (Tiesas sprieduma lietā C-249/10 P 36. punkts un Tiesas sprieduma lietā C-247/10 P 29. un 32. punkts). |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījuma iesniedzēji iesniedza apelācijas sūdzību par minētajiem spriedumiem. Tiesa ar 2012. gada 2. februāra spriedumu lietā C-249/10 P Brosmann un citi un ar 2012. gada 15. novembra spriedumu lietā C-247/10 P Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd atcēla Vispārējās tiesas spriedumus. Tiesa nosprieda, ka Vispārējā tiesa pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, jo tā bija lēmusi, ka Komisijai nebija pienākuma izskatīt neatlasītu uzņēmēju iesniegtos tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījumus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktu (Tiesas sprieduma lietā C-249/10 P 36. punkts un Tiesas sprieduma lietā C-247/10 P 29. un 32. punkts).

Brosmann

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

| (7) | Tad Tiesa pievērsās sprieduma pasludināšanai pēc būtības. Tā nosprieda: “(..) Komisijai bija jāizskata pamatotie iesniegumi, ko tai iesniegušas apelācijas sūdzības iesniedzējas atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktam, lūdzot tām piešķirt TER apstrīdētajā regulā aplūkojamās antidempinga procedūras ietvaros. Turpinājumā ir jākonstatē, ka nav izslēgts, ka šādas izskatīšanas rezultātā attiecībā uz apelācijas sūdzības iesniedzējām tiktu noteikts galīgais antidempinga maksājums, kurš atšķirtos no maksājuma 16,5 % apmērā, kas tām ir piemērojams atbilstoši apstrīdētās regulas 1. panta 3. punktam. No šīs pašas normas izriet, ka attiecībā uz vienīgo atlasīto Ķīnas uzņēmēju, kam piešķirts TER, ir noteikts galīgais antidempinga maksājums 9,7 % apmērā. Kā izriet no šā sprieduma 38. punkta, ja Komisija būtu konstatējusi, ka apelācijas sūdzības iesniedzējas darbojas gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, tām, ja individuālās dempinga starpības aprēķins nebūtu iespējams, būtu arī jāpiemēro pēdējā minētā likme” (sprieduma lietā C-249/10 P 42. punkts un sprieduma lietā C-247/10 P 36. punkts). |
| --- | --- |

(7)

Tad Tiesa pievērsās sprieduma pasludināšanai pēc būtības. Tā nosprieda: “(..) Komisijai bija jāizskata pamatotie iesniegumi, ko tai iesniegušas apelācijas sūdzības iesniedzējas atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktam, lūdzot tām piešķirt TER apstrīdētajā regulā aplūkojamās antidempinga procedūras ietvaros. Turpinājumā ir jākonstatē, ka nav izslēgts, ka šādas izskatīšanas rezultātā attiecībā uz apelācijas sūdzības iesniedzējām tiktu noteikts galīgais antidempinga maksājums, kurš atšķirtos no maksājuma 16,5 % apmērā, kas tām ir piemērojams atbilstoši apstrīdētās regulas 1. panta 3. punktam. No šīs pašas normas izriet, ka attiecībā uz vienīgo atlasīto Ķīnas uzņēmēju, kam piešķirts TER, ir noteikts galīgais antidempinga maksājums 9,7 % apmērā. Kā izriet no šā sprieduma 38. punkta, ja Komisija būtu konstatējusi, ka apelācijas sūdzības iesniedzējas darbojas gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, tām, ja individuālās dempinga starpības aprēķins nebūtu iespējams, būtu arī jāpiemēro pēdējā minētā likme” (sprieduma lietā C-249/10 P 42. punkts un sprieduma lietā C-247/10 P 36. punkts).

| (8) | Rezultātā Tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl tā attiecas uz attiecīgajiem pieprasījuma iesniedzējiem. |
| --- | --- |

(8)

Rezultātā Tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl tā attiecas uz attiecīgajiem pieprasījuma iesniedzējiem.

| (9) | Komisija 2013. gada oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) paziņoja, ka tā bija nolēmusi atsākt antidempinga procedūru tajā posmā, kurā notika nelikumība, un izvērtēt, vai no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam pieprasījuma iesniedzēji darbojušies gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, un aicināja ieinteresētās personas iesaistīties un pieteikties. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2013. gada oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) paziņoja, ka tā bija nolēmusi atsākt antidempinga procedūru tajā posmā, kurā notika nelikumība, un izvērtēt, vai no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam pieprasījuma iesniedzēji darbojušies gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos, un aicināja ieinteresētās personas iesaistīties un pieteikties.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7

| (10) | Padome 2014. gada martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/149/ES (8) noraidīja Komisijas priekšlikumu Padomes īstenošanas regulai, ar kuru atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd un Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd, un izbeidza procedūru saistībā ar minētajiem ražotājiem. Padome uzskatīja, ka, tā kā importētāji bija nopirkuši apavus no tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem kompetentās valsts iestādes bija atmaksājušas attiecīgos muitas nodokļus, pamatojoties uz 236. pantu 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (9) (“Kopienas Muitas kodekss”), šie importētāji bija ieguvuši tiesisko paļāvību uz apstrīdētās regulas 1. panta 4. punkta pamata, kā rezultātā Kopienas Muitas kodeksa noteikumi, un jo īpaši tā 221. pants, bija kļuvuši piemērojami nodokļu iekasēšanai, un kas tiktu apšaubīta, pieņemot Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

(10)

Padome 2014. gada martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/149/ES (8) noraidīja Komisijas priekšlikumu Padomes īstenošanas regulai, ar kuru atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd un Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd, un izbeidza procedūru saistībā ar minētajiem ražotājiem. Padome uzskatīja, ka, tā kā importētāji bija nopirkuši apavus no tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem kompetentās valsts iestādes bija atmaksājušas attiecīgos muitas nodokļus, pamatojoties uz 236. pantu 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (9) (“Kopienas Muitas kodekss”), šie importētāji bija ieguvuši tiesisko paļāvību uz apstrīdētās regulas 1. panta 4. punkta pamata, kā rezultātā Kopienas Muitas kodeksa noteikumi, un jo īpaši tā 221. pants, bija kļuvuši piemērojami nodokļu iekasēšanai, un kas tiktu apšaubīta, pieņemot Komisijas priekšlikumu.

8

Brosmann Footwear (HK) Ltd

Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd

Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd

Risen Footwear (HK) Co Ltd

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

9

| (11) | Divi attiecīgā ražojuma importētāji, C&J Clark International Ltd un Puma SE, apstrīdēja antidempinga pasākumus, kas noteikti konkrētu Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, atsaucoties uz 5. līdz 7. apsvērumā minēto judikatūru savu valstu tiesās, kuras bija iesniegušas Tiesā lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(11)

Divi attiecīgā ražojuma importētāji, C&J Clark International Ltd un Puma SE, apstrīdēja antidempinga pasākumus, kas noteikti konkrētu Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, atsaucoties uz 5. līdz 7. apsvērumā minēto judikatūru savu valstu tiesās, kuras bija iesniegušas Tiesā lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu par šiem jautājumiem.

C&J Clark International Ltd

Puma SE

| (12) | Apvienotajās lietās C-659/13 C & J Clark International Limited un C-34/14 Puma SE Tiesa atzina Padomes Regulu (EK) Nr. 1472/2006 un Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1294/2009 par spēkā neesošām tiktāl, ciktāl Eiropas Komisija neizvērtēja TER un individuālā režīma (“IR”) pieprasījumus, ko iesnieguši neatlasīti ĶTR un Vjetnamas ražotāji eksportētāji, pretrunā prasībām, kas noteiktas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā un 9. panta 5. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (10) (“spriedumi”). |
| --- | --- |

(12)

Apvienotajās lietās C-659/13 C & J Clark International Limited un C-34/14 Puma SE Tiesa atzina Padomes Regulu (EK) Nr. 1472/2006 un Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1294/2009 par spēkā neesošām tiktāl, ciktāl Eiropas Komisija neizvērtēja TER un individuālā režīma (“IR”) pieprasījumus, ko iesnieguši neatlasīti ĶTR un Vjetnamas ražotāji eksportētāji, pretrunā prasībām, kas noteiktas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā un 9. panta 5. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (10) (“spriedumi”).

C & J Clark International Limited

Puma SE

10

| (13) | LESD 266. pantā noteikts, ka iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Gadījumā, ja tiek atcelts iestāžu pieņemts akts saistībā ar administratīvu procedūru, tādu kā antidempings, Tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Tiesas konstatētā nelikumība (“Asteris spriedums”) (11). |
| --- | --- |

(13)

LESD 266. pantā noteikts, ka iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Gadījumā, ja tiek atcelts iestāžu pieņemts akts saistībā ar administratīvu procedūru, tādu kā antidempings, Tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Tiesas konstatētā nelikumība (“Asteris spriedums”) (11).

Asteris

11

| (14) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (12). Tas nozīmē jo īpaši, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, neietekmē sagatavošanās darbības, tādas kā antidempinga procedūras uzsākšanu. Ja tiek atcelta regula, ar kuru nosaka galīgos antidempinga pasākumus, tas nozīmē, ka pēc akta atcelšanas antidempinga procedūra vēl ir atvērta, jo akts, kas pabeidz antidempinga procedūru, vairs nav Savienības tiesību sistēmā (13), izņemot gadījumus, kad nelikumība notikusi uzsākšanas posmā. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (12). Tas nozīmē jo īpaši, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, neietekmē sagatavošanās darbības, tādas kā antidempinga procedūras uzsākšanu. Ja tiek atcelta regula, ar kuru nosaka galīgos antidempinga pasākumus, tas nozīmē, ka pēc akta atcelšanas antidempinga procedūra vēl ir atvērta, jo akts, kas pabeidz antidempinga procedūru, vairs nav Savienības tiesību sistēmā (13), izņemot gadījumus, kad nelikumība notikusi uzsākšanas posmā.

12

13

| (15) | Izņemot faktu, ka iestādes neizvērtēja TER un IR pieprasījumus, ko iesnieguši neatlasītie ĶTR un Vjetnamas ražotāji eksportētāji, visi pārējie Regulā (EK) Nr. 1472/2006 un Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1294/2009 izdarītie secinājumi paliek spēkā. |
| --- | --- |

(15)

Izņemot faktu, ka iestādes neizvērtēja TER un IR pieprasījumus, ko iesnieguši neatlasītie ĶTR un Vjetnamas ražotāji eksportētāji, visi pārējie Regulā (EK) Nr. 1472/2006 un Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1294/2009 izdarītie secinājumi paliek spēkā.

| (16) | Šajā lietā nelikumība notika pēc uzsākšanas posma. Tāpēc Komisija nolēma atsākt šo antidempinga procedūru, kas bija atvērta arī tajā posmā, kurā notika nelikumība, un izvērtēt, vai no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam attiecīgie ražotāji eksportētāji darbojušies gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(16)

Šajā lietā nelikumība notika pēc uzsākšanas posma. Tāpēc Komisija nolēma atsākt šo antidempinga procedūru, kas bija atvērta arī tajā posmā, kurā notika nelikumība, un izvērtēt, vai no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam attiecīgie ražotāji eksportētāji darbojušies gandrīz pilnīgas tirgus ekonomikas apstākļos.

| (17) | Attiecībā uz C&J Clark International Ltd un Puma SE importu Komisija izvērtēs visus iesniegtos TER un IR pieprasījumus. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz C&J Clark International Ltd un Puma SE importu Komisija izvērtēs visus iesniegtos TER un IR pieprasījumus.

C&J Clark International Ltd

Puma SE

| (18) | Ir lietderīgi likt valstu muitas iestādēm – uz pamatregulas 14. panta pamata – starplaikā neatmaksāt minētos maksājumus. Komisija veiks minēto novērtējumu astoņu mēnešu laikā no sprieduma dienas. |
| --- | --- |

(18)

Ir lietderīgi likt valstu muitas iestādēm – uz pamatregulas 14. panta pamata – starplaikā neatmaksāt minētos maksājumus. Komisija veiks minēto novērtējumu astoņu mēnešu laikā no sprieduma dienas.

| (19) | Attiecībā uz citu importētāju – kuri neiesniedza prasību atcelt tiesību aktu un kuri tāpēc var balstīties uz spriedumu savos pieprasījumos par antidempinga maksājumu atmaksu atbilstīgi Kopienas Muitas kodeksa 236. pantam – importu Komisija resursu efektīvas izmantošanas labad izvērtēs tikai to ražotāju eksportētāju TER un IR pieprasījumus, uz kuriem attiecas valstu muitas iestādēm laikus un pienācīgā formā iesniegti atmaksas pieprasījumi. Komisija norāda, ka atbilstīgi Kopienas Muitas kodeksa 236. panta 2. punktam ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļus atmaksā vai atlaiž, pamatojoties uz iesniegumu, kas attiecīgajai muitas iestādei iesniegts triju gadu laikā no dienas, kad šo muitas nodokļu summa darīta zināma parādniekam. Komisija arī norāda, ka regulas, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, atzīšana par spēkā neesošu nav neparedzami apstākļi minētā noteikuma izpratnē, jo pieļauj trīs gadu termiņa pagarinājumu, kurā importētājs var pieprasīt atmaksāt ievedmuitas nodokļus, kas samaksāti atbilstīgi minētajai regulai. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz citu importētāju – kuri neiesniedza prasību atcelt tiesību aktu un kuri tāpēc var balstīties uz spriedumu savos pieprasījumos par antidempinga maksājumu atmaksu atbilstīgi Kopienas Muitas kodeksa 236. pantam – importu Komisija resursu efektīvas izmantošanas labad izvērtēs tikai to ražotāju eksportētāju TER un IR pieprasījumus, uz kuriem attiecas valstu muitas iestādēm laikus un pienācīgā formā iesniegti atmaksas pieprasījumi. Komisija norāda, ka atbilstīgi Kopienas Muitas kodeksa 236. panta 2. punktam ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļus atmaksā vai atlaiž, pamatojoties uz iesniegumu, kas attiecīgajai muitas iestādei iesniegts triju gadu laikā no dienas, kad šo muitas nodokļu summa darīta zināma parādniekam. Komisija arī norāda, ka regulas, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, atzīšana par spēkā neesošu nav neparedzami apstākļi minētā noteikuma izpratnē, jo pieļauj trīs gadu termiņa pagarinājumu, kurā importētājs var pieprasīt atmaksāt ievedmuitas nodokļus, kas samaksāti atbilstīgi minētajai regulai.

B.   TIESAS SPRIEDUMU APVIENOTAJĀS LIETĀS C-659/13 UN C-34/14 ĪSTENOŠANA

TIESAS SPRIEDUMU APVIENOTAJĀS LIETĀS C-659/13 UN C-34/14 ĪSTENOŠANA

| (20) | Ja kāds iestāžu akts ar Tiesas prejudiciālu nolēmumu ir atzīts par spēkā neesošu, tad šādam spriedumam ir erga omnes ietekme (14), proti, tas nav ierobežots tikai līdz pieprasījuma iesniedzējam valsts tiesā, kura pēc tam uzdod jautājumu Tiesai. Šādā situācijā Komisijai tādējādi ir pienākums īstenot spriedumu attiecībā uz visām personām, ko skar nelikumība, kuras rezultātā pasākums tika atcelts. |
| --- | --- |

(20)

Ja kāds iestāžu akts ar Tiesas prejudiciālu nolēmumu ir atzīts par spēkā neesošu, tad šādam spriedumam ir erga omnes ietekme (14), proti, tas nav ierobežots tikai līdz pieprasījuma iesniedzējam valsts tiesā, kura pēc tam uzdod jautājumu Tiesai. Šādā situācijā Komisijai tādējādi ir pienākums īstenot spriedumu attiecībā uz visām personām, ko skar nelikumība, kuras rezultātā pasākums tika atcelts.

erga omnes

14

| (21) | Komisijai ir iespēja labot tos apstrīdētās regulas aspektus, kuru dēļ tā tika atcelta, vienlaikus atstājot negrozītas tās novērtējuma daļas, kuras spriedums (15) neietekmē. |
| --- | --- |

(21)

Komisijai ir iespēja labot tos apstrīdētās regulas aspektus, kuru dēļ tā tika atcelta, vienlaikus atstājot negrozītas tās novērtējuma daļas, kuras spriedums (15) neietekmē.

15

| (22) | Lai nodrošinātu resursu efektīvu izmantošanu, Komisija atturas no visu to TER un IR izmeklēšanas, ko iesnieguši neatlasīti Ķīnas un Vjetnamas ražotāji eksportētāji izmeklēšanas laikā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. Tā vietā tā uzskata, ka ir lietderīgi noteikt par pienākumu valstu muitas iestādēm, kurām jālemj par pieprasījumu atmaksāt antidempinga maksājumus uz Kopienas Muitas kodeksa (16) 236. panta pamata, pirms atmaksas veikšanas pārsūtīt Komisijai atmaksas pieprasījumu un gaidīt Komisijas veikto TER un IR pieprasījuma novērtējumu un attiecīgā gadījumā antidempinga maksājuma pēc atbilstošas likmes atkārtotu uzlikšanu. Juridiskais pamats šādam pienākumam ir pamatregulas 14. pants, kurā ir paredzēts, ka regulā, ar ko uzliek maksājumus, sīki precizē kārtību, kādā dalībvalstis tos iekasē. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu resursu efektīvu izmantošanu, Komisija atturas no visu to TER un IR izmeklēšanas, ko iesnieguši neatlasīti Ķīnas un Vjetnamas ražotāji eksportētāji izmeklēšanas laikā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. Tā vietā tā uzskata, ka ir lietderīgi noteikt par pienākumu valstu muitas iestādēm, kurām jālemj par pieprasījumu atmaksāt antidempinga maksājumus uz Kopienas Muitas kodeksa (16) 236. panta pamata, pirms atmaksas veikšanas pārsūtīt Komisijai atmaksas pieprasījumu un gaidīt Komisijas veikto TER un IR pieprasījuma novērtējumu un attiecīgā gadījumā antidempinga maksājuma pēc atbilstošas likmes atkārtotu uzlikšanu. Juridiskais pamats šādam pienākumam ir pamatregulas 14. pants, kurā ir paredzēts, ka regulā, ar ko uzliek maksājumus, sīki precizē kārtību, kādā dalībvalstis tos iekasē.

16

| (23) | Tad Komisija pārbaudīs, vai ražotājs eksportētājs, uz kura eksportu attiecās atmaksas pieprasījums, ir tik tiešām pieprasījis TER vai IR novērtējumu, un, ja tā, vai šādam ražotājam eksportētājam ir jāpiešķir TER vai IR. |
| --- | --- |

(23)

Tad Komisija pārbaudīs, vai ražotājs eksportētājs, uz kura eksportu attiecās atmaksas pieprasījums, ir tik tiešām pieprasījis TER vai IR novērtējumu, un, ja tā, vai šādam ražotājam eksportētājam ir jāpiešķir TER vai IR.

| (24) | Komisija pieņems regulas, ar kurām attiecīgā gadījumā nosaka piemērojamās maksājuma likmes novērtējumu un atkārtotu uzlikšanu. Šīs no jauna noteiktās likmes stājas spēkā no dienas, kad stājās spēkā atceltā regula. |
| --- | --- |

(24)

Komisija pieņems regulas, ar kurām attiecīgā gadījumā nosaka piemērojamās maksājuma likmes novērtējumu un atkārtotu uzlikšanu. Šīs no jauna noteiktās likmes stājas spēkā no dienas, kad stājās spēkā atceltā regula.

| (25) | Tāpēc valsts muitas iestādēm, pirms nolemt par jebkuru atmaksas pieprasījumu, ir jāsagaida šādas izmeklēšanas rezultāts. |
| --- | --- |

(25)

Tāpēc valsts muitas iestādēm, pirms nolemt par jebkuru atmaksas pieprasījumu, ir jāsagaida šādas izmeklēšanas rezultāts.

| (26) | Lai novērstu jebkādu nepamatotu kavēšanos, Komisija centīsies ievērot pamatregulā TER un IR novērtēšanai paredzēto kavējumu, proti, astoņus mēnešus no dienas, kad no valstu muitas iestādēm saņemta informācija. |
| --- | --- |

(26)

Lai novērstu jebkādu nepamatotu kavēšanos, Komisija centīsies ievērot pamatregulā TER un IR novērtēšanai paredzēto kavējumu, proti, astoņus mēnešus no dienas, kad no valstu muitas iestādēm saņemta informācija.

C.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (27) | Ražotāju eksportētāju, kuri ir pārdevuši ražojumus Puma SE un C&J Clark International Ltd, TER un IR pieprasījumu analīze ir jāveic astoņu mēnešu laikā no sprieduma dienas. |
| --- | --- |

(27)

Ražotāju eksportētāju, kuri ir pārdevuši ražojumus Puma SE un C&J Clark International Ltd, TER un IR pieprasījumu analīze ir jāveic astoņu mēnešu laikā no sprieduma dienas.

Puma SE

C&J Clark International Ltd

| (28) | Attiecībā uz antidempinga maksājumu, kas uzlikts pārējiem Ķīnas un Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem (atsevišķi no tiem, uz kuriem attiecas Padomes Īstenošanas lēmums 2014/149/ES, un tiem, kuri minēti šīs regulas pirmajā teikumā), valstu muitas iestādēm, kurām iesniegti pieprasījumi par attiecībā uz šo citu ražotāju eksportētāju eksportu samaksāto antidempinga maksājumu atmaksu vai atlaišanu, ir jāsazinās ar Komisiju, lai tā var izvērtēt TER un IR pieprasījumus un attiecīgā gadījumā atkārtoti uzlikt antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz antidempinga maksājumu, kas uzlikts pārējiem Ķīnas un Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem (atsevišķi no tiem, uz kuriem attiecas Padomes Īstenošanas lēmums 2014/149/ES, un tiem, kuri minēti šīs regulas pirmajā teikumā), valstu muitas iestādēm, kurām iesniegti pieprasījumi par attiecībā uz šo citu ražotāju eksportētāju eksportu samaksāto antidempinga maksājumu atmaksu vai atlaišanu, ir jāsazinās ar Komisiju, lai tā var izvērtēt TER un IR pieprasījumus un attiecīgā gadījumā atkārtoti uzlikt antidempinga maksājumus.

D.   KOMITEJA

KOMITEJA

| (29) | Šī regula ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punkta izveidotās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(29)

Šī regula ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punkta izveidotās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Valstu muitas iestādes, kuras, pamatojoties uz Kopienas Muitas Kodeksa 236. pantu, saņēmušas tādu antidempinga maksājumu atmaksas pieprasījumu, kurš noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1472/2006 vai Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1294/2009 un ko iekasējušas valstu muitas iestādes, un kurš ir balstīts uz faktu, ka kāds neatlasīts ražotājs eksportētājs ir pieprasījis TER vai IR, pārsūta minēto pieprasījumu un visus pamatojuma dokumentus Komisijai.

2.   Komisija astoņu mēnešu laikā pēc pieprasījuma un visu pamatojuma dokumentu saņemšanas pārbauda, vai ražotājs eksportētājs tik tiešām bija iesniedzis TER un IR pieprasījumu. Attiecīgā gadījumā Komisija izvērtē minēto pieprasījumu un pēc informācijas izpaušanas atbilstīgi pamatregulas 20. pantam ar Komisijas īstenošanas regulu atkārtoti uzliek atbilstošu maksājumu.

3.   Valstu muitas iestādes, pirms pieņemt lēmumu par antidempinga maksājumu atmaksas un atlaišanas pieprasījumu, sagaida, kad tiek publicēta Komisijas Īstenošanas regula, ar ko atkārtoti nosaka maksājumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  
  OV L 98, 6.4.2006., 3. lpp.

2

(3)  Padomes 2006. gada 5. oktobra Regula (EK) Nr. 1472/2006, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa (OV L 275, 6.10.2006., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 2008. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 388/2008, ar ko galīgos antidempinga pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 1472/2006 noteikti tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa, paplašina un attiecina uz tāda paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Makao īpašās pārvaldes apgabala un ir deklarēts vai nav deklarēts kā Makao īpašās pārvaldes apgabala izcelsmes ražojums (OV L 117, 1.5.2008., 1. lpp.).

4

(5)  
  OV C 251, 3.10.2008., 21. lpp.

5

(6)  Padomes 2009. gada 22. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1294/2009, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kuru veica saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu, uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro dažu tādu Vjetnamas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa, un ko attiecina arī uz šā paša ražojuma importu no Makao īpašās pārvaldes apgabala, neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Makao īpašās pārvaldes apgabalā (OV L 352, 30.12.2009., 1. lpp.).

6

(7)  
  OV C 295, 11.10.2013., 6. lpp.

7

(8)  Padomes 2014. gada 18. marta Īstenošanas lēmums 2014/149/ES, ar ko noraida priekšlikumu Īstenošanas regulai, ar kuru atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa un kurus ražo Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co Ltd un Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (OV L 82, 20.3.2014., 27. lpp.).

8

Brosmann Footwear (HK) Ltd

Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd

Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd

Risen Footwear (HK) Co Ltd

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

(9)  
  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

9

(10)  Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.).

10

(11)  Tiesas 1988. gada 26. aprīļa spriedumi apvienotajās lietās 97, 193, 99 un 215/86 Asteris AE un citi un Grieķijas Republika/Komisija, Recueil, 2181. lpp., 27. un 28. punkts.

11

Asteris AE

Recueil

(12)  Tiesas 1998. gada 12. novembra spriedums lietā C-415/96 Spānija/Komisija, Recueil, I-6993. lpp., 31. punkts; Tiesas 2000. gada 3. oktobra spriedums lietā C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Padome, Recueil, I-8147. lpp., 80.-85. punkts; Pirmās instances tiesas 2008. gada 9. spriedums lietā T-301/01 Alitalia/Komisija, Krājums, II-1753. lpp., 99. un 142. punkts; Vispārējās tiesas 2011. gada 12. maija spriedums apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Komisija, Krājums, II-0000. lpp., 83. punkts.

12

Recueil

Industrie des Poudres Sphériques

Recueil

Alitalia

Région Nord-Pas de Calais

(13)  Tiesas 1998. gada 12. novembra spriedums lietā C-415/96 Spānija/Komisija, Recueil, I-6993. lpp., 31. punkts; Tiesas 2000. gada 3. oktobra spriedums lietā C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Padome, Recueil, I-8147. lpp., 80.–85. punkts.

13

Recueil

Industrie des Poudres Sphériques

Recueil

(14)  Tiesas 1981. gada 13. maija spriedums lietā 66/80 International Chemical Corporation, Recueil, 1191. lpp., 18. punkts.

14

International Chemical Corporation

Recueil

(15)  Tiesas 2000. gada 3. oktobra spriedums lietā C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Padome, Recueil, I-8147. lpp., 80.–85. punkts.

15

Industrie des Poudres Sphériques

Recueil

(16)  Vai, sākot no 2016. gada 1. maija, pamatojoties uz attiecīgiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

16

---

| 18.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/224

(2016. gada 17. februāris),

ar ko Īstenošanas regulas (ES) Nr. 947/2014 un (ES) Nr. 948/2014 groza attiecībā uz sviesta un sausā vājpiena privātas uzglabāšanas atbalsta pieteikumu iesniegšanas beigu termiņu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 18. panta 2. punktu, 20. panta c), f), l), m) un n) punktu un 223. panta 3. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2013. gada 16. decembra Regulu (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (2) un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 62. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulām (ES) Nr. 947/2014 (4) un (ES) Nr. 948/2014 (5) tika atklāta attiecīgi sviesta un sausā vājpiena privātā uzglabāšana, ņemot vērā īpaši sarežģīto situāciju tirgū, ko radījis Krievijas aizliegums importēt piena produktus no Savienības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulām (ES) Nr. 947/2014 (4) un (ES) Nr. 948/2014 (5) tika atklāta attiecīgi sviesta un sausā vājpiena privātā uzglabāšana, ņemot vērā īpaši sarežģīto situāciju tirgū, ko radījis Krievijas aizliegums importēt piena produktus no Savienības.

| (2) | Minēto privāto uzglabāšanas shēmu darbība tika pagarināta ar Komisijas Īstenošanas regulām (ES) Nr. 1337/2014 (6), (ES) 2015/303 (7) un (ES) 2015/1548 (8). Tā rezultātā atbalsta pieteikumus var iesniegt līdz 2016. gada 29. februārim. |
| --- | --- |

(2)

Minēto privāto uzglabāšanas shēmu darbība tika pagarināta ar Komisijas Īstenošanas regulām (ES) Nr. 1337/2014 (6), (ES) 2015/303 (7) un (ES) 2015/1548 (8). Tā rezultātā atbalsta pieteikumus var iesniegt līdz 2016. gada 29. februārim.

| (3) | 2015. gada 25. jūnijā Krievija uz vēl vienu gadu – līdz 2016. gada 6. augustam – pagarināja aizliegumu importēt lauksaimniecības produktus un pārtikas produktus, kuru izcelsme ir ES. |
| --- | --- |

(3)

2015. gada 25. jūnijā Krievija uz vēl vienu gadu – līdz 2016. gada 6. augustam – pagarināja aizliegumu importēt lauksaimniecības produktus un pārtikas produktus, kuru izcelsme ir ES.

| (4) | Turklāt pieprasījums pēc piena un piena produktiem bija nestabils visu 2015. gadu, bet piena piedāvājums bija palielinājies galvenajos eksporta reģionos. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt pieprasījums pēc piena un piena produktiem bija nestabils visu 2015. gadu, bet piena piedāvājums bija palielinājies galvenajos eksporta reģionos.

| (5) | Tāpēc sviesta un vājpiena pulvera cenas Savienībā ir vēl vairāk pazeminājušās, un liekas, ka negatīvā tendence saglabāsies. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc sviesta un vājpiena pulvera cenas Savienībā ir vēl vairāk pazeminājušās, un liekas, ka negatīvā tendence saglabāsies.

| (6) | Ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju, ir lietderīgi nodrošināt sviesta un sausā vājpiena privātās uzglabāšanas atbalsta shēmu pastāvīgu pieejamību un pagarināt šo shēmu darbību līdz 2016. gada intervences perioda beigām – 2016. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā pašreizējo tirgus situāciju, ir lietderīgi nodrošināt sviesta un sausā vājpiena privātās uzglabāšanas atbalsta shēmu pastāvīgu pieejamību un pagarināt šo shēmu darbību līdz 2016. gada intervences perioda beigām – 2016. gada 30. septembrim.

| (7) | Lai nepieļautu, ka tiek pārtraukta iespēja iesniegt pieteikumus saskaņā ar shēmām, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(7)

Lai nepieļautu, ka tiek pārtraukta iespēja iesniegt pieteikumus saskaņā ar shēmām, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (8) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 947/2014

Regulas (ES) Nr. 947/2014 5. pantā vārdkopu “2016. gada 29. februāris” aizstāj ar vārdkopu “2016. gada 30. septembris”.

2. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 948/2014

Regulas (ES) Nr. 948/2014 5. pantā vārdkopu “2016. gada 29. februāris” aizstāj ar vārdkopu “2016. gada 30. septembris”.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 346, 20.12.2013., 12. lpp.

2

(3)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

3

(4)  Komisijas 2014. gada 4. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 947/2014, ar ko atļauj privātu sviesta uzglabāšanu un veic atbalsta summas iepriekšēju noteikšanu (OV L 265, 5.9.2014., 15. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 4. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 948/2014, ar ko atļauj sausā vājpiena privātu uzglabāšanu un veic atbalsta summas iepriekšēju noteikšanu (OV L 265, 5.9.2014., 18. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2014. gada 16. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1337/2014, ar ko groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 947/2014 un (ES) Nr. 948/2014 attiecībā uz sviesta un sausā vājpiena privātas uzglabāšanas atbalsta pieteikumu iesniegšanas pēdējo dienu (OV L 360, 17.12.2014., 15. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2015. gada 25. februāra Īstenošanas regula (ES) 2015/303, ar ko groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 947/2014 un (ES) Nr. 948/2014 attiecībā uz sviesta un sausā vājpiena privātas uzglabāšanas atbalsta pieteikumu iesniegšanas pēdējo dienu (OV L 55, 26.2.2015., 4. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2015. gada 17. septembra Īstenošanas regula (ES) 2015/1548, ar ko groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 947/2014 un (ES) Nr. 948/2014 attiecībā uz sviesta un sausā vājpiena privātas uzglabāšanas atbalsta pieteikumu iesniegšanas pēdējo dienu (OV L 242, 18.9.2015., 26. lpp.).

8

---

| 18.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/225

(2016. gada 17. februāris),

ar ko nosaka maksimālo produkcijas apjomu katrai dalībvalstij un periodu, kādā pieteikumi par ārkārtas atbalstu noteiktu sieru privātai uzglabāšanai iesniedzami attiecībā uz daudzumiem, kas palikuši neizmantoti no Deleģētajā regulā (ES) 2015/1852 noteiktajiem daudzumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. oktobra Deleģēto regulu (ES) 2015/1852, ar ko atver pagaidu ārkārtas atbalsta shēmu noteiktu sieru privātai uzglabāšanai un iepriekš nosaka atbalsta summu (2), un jo īpaši tās 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Deleģēto regulu (ES) 2015/1852 tika atvērta pagaidu ārkārtas atbalsta shēma noteiktu sieru privātai uzglabāšanai un tika iepriekš noteikta atbalsta summa. |
| --- | --- |

(1)

Ar Deleģēto regulu (ES) 2015/1852 tika atvērta pagaidu ārkārtas atbalsta shēma noteiktu sieru privātai uzglabāšanai un tika iepriekš noteikta atbalsta summa.

| (2) | Regulas (ES) 2015/1852 4. panta 3. punktā noteikts, ka atbalsta pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 2016. gada 15. janvāris. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2015/1852 4. panta 3. punktā noteikts, ka atbalsta pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 2016. gada 15. janvāris.

| (3) | Īrija, Francija, Itālija, Lietuva, Nīderlande, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par vēlmi turpināt izmantot privātās uzglabāšanas atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(3)

Īrija, Francija, Itālija, Lietuva, Nīderlande, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par vēlmi turpināt izmantot privātās uzglabāšanas atbalsta shēmu.

| (4) | Pēc 2016. gada 15. janvāra vēl neizmantotas bija 68 123 tonnas. Tādēļ ir lietderīgi šo daudzumu darīt pieejamu tām dalībvalstīm, kuras paziņojušas par vēlmi turpināt izmantot privātās uzglabāšanas atbalsta shēmu, un to sadalīt dalībvalstīm atkarībā no daudzumiem, par kuriem tās līdz 2016. gada 15. janvārim ir iesniegušas pieteikumus. |
| --- | --- |

(4)

Pēc 2016. gada 15. janvāra vēl neizmantotas bija 68 123 tonnas. Tādēļ ir lietderīgi šo daudzumu darīt pieejamu tām dalībvalstīm, kuras paziņojušas par vēlmi turpināt izmantot privātās uzglabāšanas atbalsta shēmu, un to sadalīt dalībvalstīm atkarībā no daudzumiem, par kuriem tās līdz 2016. gada 15. janvārim ir iesniegušas pieteikumus.

| (5) | Būtu jānosaka jauns atbalsta pieteikumu iesniegšanas periods. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jānosaka jauns atbalsta pieteikumu iesniegšanas periods.

| (6) | Noteikumi, kas Deleģētajā regulā (ES) 2015/1852 izklāstīti attiecībā uz noteiktu sieru privātai uzglabāšanai paredzētās atbalsta shēmas īstenošanu, būtu jāpiemēro mutatis mutandis, lai īstenotu šajā regulā noteikto shēmu, |
| --- | --- |

(6)

Noteikumi, kas Deleģētajā regulā (ES) 2015/1852 izklāstīti attiecībā uz noteiktu sieru privātai uzglabāšanai paredzētās atbalsta shēmas īstenošanu, būtu jāpiemēro mutatis mutandis, lai īstenotu šajā regulā noteikto shēmu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Katrai dalībvalstij maksimālais produkcijas apjoms, uz ko attiecas pagaidu ārkārtas atbalsta shēma atlikušo neizmantoto siera daudzumu privātai uzglabāšanai, kā paredzēts Deleģētajā regulā (ES) 2015/1852, ir noteikts šīs regulas pielikumā.

Noteikumus, kas Deleģētajā regulā (ES) 2015/1852 izklāstīti attiecībā uz shēmas īstenošanu, piemēro mutatis mutandis šīs regulas pielikumā noteiktajiem daudzumiem.

mutatis mutandis

2. pants

Atbalsta pieteikumi

Atbalsta pieteikumus var iesniegt no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 2016. gada 30. septembris.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 271, 16.10.2015., 15. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Dalībvalsts | Maksimālais daudzums
  (tonnās) |
| --- | --- |
| Īrija | 4 127 |
| Francija | 6 340 |
| Itālija | 27 025 |
| Lietuva | 2 616 |
| Nīderlande | 16 526 |
| Somija | 694 |
| Zviedrija | 2 126 |
| Apvienotā Karaliste | 8 669 |
| Kopā | 68 123 |

Dalībvalsts

Maksimālais daudzums

(tonnās)

Īrija

4 127

Francija

6 340

Itālija

27 025

Lietuva

2 616

Nīderlande

16 526

Somija

694

Zviedrija

2 126

Apvienotā Karaliste

8 669

Kopā

68 123

---

| 18.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/226

(2016. gada 17. februāris),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 14. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2022/95 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Ievērojot papildu izmeklēšanas rezultātus, kurā atklāja, ka maksājums tiek absorbēts, pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 663/98 (3). Pēc termiņbeigu pārskatīšanas un starpposma pārskatīšanas atbilstoši attiecīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (4) 11. panta 2. un 3. punktam Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002 (5) tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, ko klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90, noteica galīgo antidempinga maksājumu EUR 47,07 par tonnu. Pēc tam atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam tika veikta starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma klāstu un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 945/2005 (6) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums robežās no EUR 41,42 par tonnu līdz EUR 47,07 par tonnu tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2022/95 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Ievērojot papildu izmeklēšanas rezultātus, kurā atklāja, ka maksājums tiek absorbēts, pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 663/98 (3). Pēc termiņbeigu pārskatīšanas un starpposma pārskatīšanas atbilstoši attiecīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (4) 11. panta 2. un 3. punktam Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002 (5) tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, ko klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90, noteica galīgo antidempinga maksājumu EUR 47,07 par tonnu. Pēc tam atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam tika veikta starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma klāstu un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 945/2005 (6) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums robežās no EUR 41,42 par tonnu līdz EUR 47,07 par tonnu tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no masas un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20.

| (2) | Pēc otrās termiņbeigu pārskatīšanas un otrās daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktam antidempinga pasākumi, kas aprakstīti iepriekšējā apsvērumā (jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 945/2005), tika saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2008 (7), izņemot grupai EuroChem, kurai fiksētā maksājuma summa svārstījās no EUR 28,88 līdz EUR 32,82 par tonnu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc otrās termiņbeigu pārskatīšanas un otrās daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktam antidempinga pasākumi, kas aprakstīti iepriekšējā apsvērumā (jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 945/2005), tika saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2008 (7), izņemot grupai EuroChem, kurai fiksētā maksājuma summa svārstījās no EUR 28,88 līdz EUR 32,82 par tonnu.

| (3) | Eiropas Komisija ar Lēmumu 2008/577/EK (8) pieņēma tādus saistību piedāvājumus ar daudzuma ierobežojumu, ko cita starpā piedāvājuši Krievijas ražotāji atklātā akciju sabiedrība (JSC, krievu val. OAO) Acron un JSC Dorogobuzh. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Komisija ar Lēmumu 2008/577/EK (8) pieņēma tādus saistību piedāvājumus ar daudzuma ierobežojumu, ko cita starpā piedāvājuši Krievijas ražotāji atklātā akciju sabiedrība (JSC, krievu val. OAO) Acron un JSC Dorogobuzh.

| (4) | Vispārējā tiesa ar 2008. gada 10. septembra spriedumu (9), kas interpretēts ar 2009. gada 9. jūlija spriedumu (10), atcēla Regulu (EK) Nr. 945/2005, ciktāl tā attiecas uz atklāto akciju sabiedrību (JSC) Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), kas ir OJSC UCC Uralchem (Uralchem) sastāvā. Padome ar Regulu (EK) Nr. 989/2009 (11) attiecīgi grozīja Regulu (EK) Nr. 661/2008. Tādēļ uzņēmumam Kirovo tiek piemērots antidempinga maksājums (EUR 47,07 par tonnu) tikai attiecībā uz tāda amonija nitrāta importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. |
| --- | --- |

(4)

Vispārējā tiesa ar 2008. gada 10. septembra spriedumu (9), kas interpretēts ar 2009. gada 9. jūlija spriedumu (10), atcēla Regulu (EK) Nr. 945/2005, ciktāl tā attiecas uz atklāto akciju sabiedrību (JSC) Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), kas ir OJSC UCC Uralchem (Uralchem) sastāvā. Padome ar Regulu (EK) Nr. 989/2009 (11) attiecīgi grozīja Regulu (EK) Nr. 661/2008. Tādēļ uzņēmumam Kirovo tiek piemērots antidempinga maksājums (EUR 47,07 par tonnu) tikai attiecībā uz tāda amonija nitrāta importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.

| (5) | Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014 (12) saglabāja antidempinga pasākumus (jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 989/2009) pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014 (12) saglabāja antidempinga pasākumus (jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 989/2009) pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam.

| (6) | Uzņēmums Kirovo2015. gada 16. septembrī paziņoja Komisijai, ka plāno reorganizāciju uzņēmumu grupā Uralchem. Uzņēmums Kirovo no 2015. gada 1. oktobra faktiski vairs nav akciju sabiedrība grupas OJSC UCC Uralchem (Uralchem) ietvaros, jo tas ir kļuvis par grupas Uralchem filiāli ar šādu nosaukumu: grupas OJSC UCC Uralchem filiāle Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (filiāle Kirovo). Saskaņā ar uzņēmuma apgalvoto šīs reorganizācijas mērķis bija uzlabot korporatīvo pārvaldību visā Uralchem grupā. |
| --- | --- |

(6)

Uzņēmums Kirovo2015. gada 16. septembrī paziņoja Komisijai, ka plāno reorganizāciju uzņēmumu grupā Uralchem. Uzņēmums Kirovo no 2015. gada 1. oktobra faktiski vairs nav akciju sabiedrība grupas OJSC UCC Uralchem (Uralchem) ietvaros, jo tas ir kļuvis par grupas Uralchem filiāli ar šādu nosaukumu: grupas OJSC UCC Uralchem filiāle Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (filiāle Kirovo). Saskaņā ar uzņēmuma apgalvoto šīs reorganizācijas mērķis bija uzlabot korporatīvo pārvaldību visā Uralchem grupā.

| (7) | Grupai Uralchem ir cita ražotne (Uralchem filiāle Azot), kas atrodas Berezņikos Krievijā, kurai visiem amonija nitrāta veidiem piemēro antidempinga maksājumu EUR 47,07 par tonnu, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 999/2014. 1. panta 1. punktā. Tāpēc, ņemot vērā to, ka vienas un tās pašas juridiskās vienības ietvaros, kas ražo amonija nitrātu, tagad ir divas filiāles (Berezniki un Kirovo), ir jānovērtē pasākumu apiešanas risks. |
| --- | --- |

(7)

Grupai Uralchem ir cita ražotne (Uralchem filiāle Azot), kas atrodas Berezņikos Krievijā, kurai visiem amonija nitrāta veidiem piemēro antidempinga maksājumu EUR 47,07 par tonnu, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 999/2014. 1. panta 1. punktā. Tāpēc, ņemot vērā to, ka vienas un tās pašas juridiskās vienības ietvaros, kas ražo amonija nitrātu, tagad ir divas filiāles (Berezniki un Kirovo), ir jānovērtē pasākumu apiešanas risks.

| (8) | Tādējādi Komisija ir analizējusi uzņēmuma sniegto informāciju un visu citu tās rīcībā esošo informāciju un secinājusi, ka antidempinga pasākumu apiešanas risks, kas saistīts ar atšķirīgām grupas Uralchem filiālēm, tālāk izklāstīto iemeslu dēļ ir zems. |
| --- | --- |

(8)

Tādējādi Komisija ir analizējusi uzņēmuma sniegto informāciju un visu citu tās rīcībā esošo informāciju un secinājusi, ka antidempinga pasākumu apiešanas risks, kas saistīts ar atšķirīgām grupas Uralchem filiālēm, tālāk izklāstīto iemeslu dēļ ir zems.

| (9) | Pirmkārt, kopš ar Regulu (EK) Nr. 989/2009 tika grozīti pasākumi (kad antidempinga maksājumi, kas piemērojami Kirovo, tika attiecināti tikai uz tāda amonija nitrāta importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90), nav pierādījumu, ka grupa Uralchem ir ļaunprātīgi izmantojusi atbrīvojumu, kas piešķirts Kirovo. Patiešām, kopš pasākumu grozīšanas tāda amonija nitrāta imports, kuru patlaban neklasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90, ir bijis stabils. Turklāt Komisijai nav informācijas, ka liecinātu, ka ražotne Berezniki nepareizi deklarējusi savu produkciju kā tādu, ko ražojusi Kirovo, tādējādi ļaunprātīgi izmantojot atbrīvojumu, kas piešķirts Kirovo. |
| --- | --- |

(9)

Pirmkārt, kopš ar Regulu (EK) Nr. 989/2009 tika grozīti pasākumi (kad antidempinga maksājumi, kas piemērojami Kirovo, tika attiecināti tikai uz tāda amonija nitrāta importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90), nav pierādījumu, ka grupa Uralchem ir ļaunprātīgi izmantojusi atbrīvojumu, kas piešķirts Kirovo. Patiešām, kopš pasākumu grozīšanas tāda amonija nitrāta imports, kuru patlaban neklasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90, ir bijis stabils. Turklāt Komisijai nav informācijas, ka liecinātu, ka ražotne Berezniki nepareizi deklarējusi savu produkciju kā tādu, ko ražojusi Kirovo, tādējādi ļaunprātīgi izmantojot atbrīvojumu, kas piešķirts Kirovo.

| (10) | Otrkārt, Uralchem apgalvoja, ka saskaņā ar Krievijā piemērojamajiem valsts tiesību aktiem mēslošanas līdzekļi ir pakļauti obligātai reģistrācijai un marķēšanai un tas attiecas arī uz ražotnes faktisko juridisko nosaukumu un fizisko adresi. Ziņas par ražotāja ražotni ir jāiekļauj arī vairākos citos oficiālajos dokumentos. Visbeidzot, eksportējot amonija nitrātu, ziņas par ražotni jāiekļauj vairākos obligātos dokumentos, piemēram, muitas eksporta deklarācijā, izcelsmes sertifikātā un pavadzīmēs. Tādēļ ir maz ticams, ka, piešķirot Taric papildkodu A959 grupas Uralchem filiālei Kirovo, kāda no grupas ražotnēm izmantos to ļaunprātīgi. |
| --- | --- |

(10)

Otrkārt, Uralchem apgalvoja, ka saskaņā ar Krievijā piemērojamajiem valsts tiesību aktiem mēslošanas līdzekļi ir pakļauti obligātai reģistrācijai un marķēšanai un tas attiecas arī uz ražotnes faktisko juridisko nosaukumu un fizisko adresi. Ziņas par ražotāja ražotni ir jāiekļauj arī vairākos citos oficiālajos dokumentos. Visbeidzot, eksportējot amonija nitrātu, ziņas par ražotni jāiekļauj vairākos obligātos dokumentos, piemēram, muitas eksporta deklarācijā, izcelsmes sertifikātā un pavadzīmēs. Tādēļ ir maz ticams, ka, piešķirot Taric papildkodu A959 grupas Uralchem filiālei Kirovo, kāda no grupas ražotnēm izmantos to ļaunprātīgi.

| (11) | Treškārt, grupa Uralchem2015. gada 13. oktobra vēstulē Komisijai ir apņēmusies neiesaistīties darbībās, kas var novest pie Taric papildkoda A959 ļaunprātīgas izmantošanas, proti, ar šo Taric kodu eksportējot uz Savienību ražojumus, kas nav ražoti filiālē Kirovo, kura atrodas Kirovočepeckā, Kirovas apgabalā. |
| --- | --- |

(11)

Treškārt, grupa Uralchem2015. gada 13. oktobra vēstulē Komisijai ir apņēmusies neiesaistīties darbībās, kas var novest pie Taric papildkoda A959 ļaunprātīgas izmantošanas, proti, ar šo Taric kodu eksportējot uz Savienību ražojumus, kas nav ražoti filiālē Kirovo, kura atrodas Kirovočepeckā, Kirovas apgabalā.

| (12) | Ceturtkārt, Komisijai ir informācija par Berezniki un Kirovo ražotņu maksimālo jaudu, un, lai izvietotu jaunas ražošanas iekārtas un palielinātu pašreizējo jaudu, ir nepieciešami vairāki gadi. Tāpēc, ja nākotnē tiks konstatēts importa apjoma pieaugums, īpaši virs Kirovo maksimālā jaudas, ex officio var tikt sākta pasākumu pretapiešanas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(12)

Ceturtkārt, Komisijai ir informācija par Berezniki un Kirovo ražotņu maksimālo jaudu, un, lai izvietotu jaunas ražošanas iekārtas un palielinātu pašreizējo jaudu, ir nepieciešami vairāki gadi. Tāpēc, ja nākotnē tiks konstatēts importa apjoma pieaugums, īpaši virs Kirovo maksimālā jaudas, ex officio var tikt sākta pasākumu pretapiešanas izmeklēšana.

| (13) | Tomēr, lai vēl vairāk mazinātu pasākumu apiešanas risku, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu tādu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu, kas piemērojami dažādām Uralchem filiālēm. Uralchem jāuzrāda dalībvalsts muitas dienestiem derīgs rēķins. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta trešajā daļā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(13)

Tomēr, lai vēl vairāk mazinātu pasākumu apiešanas risku, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu tādu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu, kas piemērojami dažādām Uralchem filiālēm. Uralchem jāuzrāda dalībvalsts muitas dienestiem derīgs rēķins. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta trešajā daļā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (14) | Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā plānoja grozīt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar informācijas izpaušanu. Uralchem un Krievijas Federācijas valdība iesniedza piezīmes. Šīs piezīmes tika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(14)

Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā plānoja grozīt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014. Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar informācijas izpaušanu. Uralchem un Krievijas Federācijas valdība iesniedza piezīmes. Šīs piezīmes tika ņemtas vērā.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 999/2014 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu groza šādi:

| “b) | precēm, kas ražotas akciju sabiedrības “United Chemical Company Uralchem filiālē KCKK Kirovočepeckā (Kirovo-Chepetsk)” (Taric papildkods A959):








  Ražojuma apraksts | KN kods | Taric kods | Fiksēta maksājuma summa (EUR par tonnu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos | 3102 30 90 | — | 47,07 |
| Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no masas | 3102 40 90 | — | 47,07 |

“b)

Ražojuma apraksts

KN kods

Taric kods

Fiksēta maksājuma summa (EUR par tonnu)

Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos

3102 30 90

—

47,07

Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no masas

3102 40 90

—

47,07

Antidempinga maksājumu nepiemēro 1. punktā minētajām precēm, kas ražotas akciju sabiedrības United Chemical Company Uralchem filiālē KCKK Kirovočepeckā un kas nav minētas iepriekšējā tabulā.

Antidempinga maksājumu par konkrētām precēm, kas ražotas akciju sabiedrības United Chemical Company Uralchem filiālē KCKK Kirovočepeckā, nepiemēro ar nosacījumu, ka akciju sabiedrība United Chemical Company Uralchem dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kurā ir paziņojums, ko datējusi un parakstījusi rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un amats, un kas formulēts šādi: “
  Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais amonija nitrāts (apjoms), uz ko attiecas šis rēķins, ražots (akciju sabiedrības United Chemical Company Uralchem filiālē KCKK Kirovočepeckā un adrese) (Taric papildkods
  A959), kurš atrodas Krievijā. Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šāds rēķins uzrādīts netiek, tad visiem amonija nitrāta ražojuma veidiem, kas ražoti akciju sabiedrības United Chemical Company Uralchem filiālē KCKK Kirovočepeckā, piemēro maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Padomes 1995. gada 16. augusta Regula (EK) Nr. 2022/95, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 198, 23.8.1995., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes 1998. gada 23. marta Regula (EK) Nr. 663/98, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2022/95, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 93, 26.3.1998., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes 2002. gada 15. aprīļa Regula (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu (OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 945/2005, ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu groza Regulu (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, un Regulu (EK) Nr. 132/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz, inter alia, Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu (OV L 160, 23.6.2005., 1. lpp.).

6

inter alia

(7)  Padomes 2008. gada 8. jūlija Regula (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam pēc tam, kad veikta termiņa beigu pārskatīšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam un daļēja starpposma pārskatīšana atbilstīgi minētās regulas 11. panta 3. punktam (OV L 185, 12.7.2008., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2008. gada 4. jūlija Lēmums 2008/577/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru (OV L 185, 12.7.2008., 43. lpp.).

8

(9)  
  2008. gada 10. septembra spriedums lietā T-348/05 JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/Padome (Krājums 2008, II-159. lpp., rezolutīvā daļas 1. punkts).

9

JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat

(10)  
  2009. gada 9. jūlija spriedums lietā T-348/05 JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/Padome (Krājums 2009, II-116. lpp., rezolutīvā daļas 1. punkts).

10

JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat

(11)  Padomes 2009. gada 19. oktobra Regula (EK) Nr. 989/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 278, 23.10.2009., 1. lpp.).

11

(12)  Komisijas 2014. gada 23. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 280, 24.9.2014., 19. lpp.).

12

---

| 18.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/227

(2016. gada 17. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. februārī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 86,9 |
| IL | 283,6 |
| MA | 93,0 |
| SN | 172,2 |
| TN | 107,9 |
| TR | 114,4 |
| ZZ | 143,0 |
| 0707 00 05 | MA | 84,1 |
| TR | 184,9 |
| ZZ | 134,5 |
| 0709 93 10 | MA | 42,7 |
| TR | 171,3 |
| ZZ | 107,0 |
| 0805 10 20 | CL | 98,4 |
| EG | 44,8 |
| IL | 118,8 |
| MA | 54,1 |
| TN | 49,8 |
| TR | 61,6 |
| ZZ | 71,3 |
| 0805 20 10 | IL | 123,4 |
| MA | 87,7 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 98,6 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 68,8 |
| IL | 133,1 |
| MA | 118,5 |
| TR | 74,7 |
| ZZ | 98,8 |
| 0805 50 10 | IL | 106,9 |
| MA | 74,1 |
| TR | 92,4 |
| ZZ | 91,1 |
| 0808 10 80 | CL | 93,1 |
| US | 108,2 |
| ZZ | 100,7 |
| 0808 30 90 | CL | 148,6 |
| CN | 89,3 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 111,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

86,9

IL

283,6

MA

93,0

SN

172,2

TN

107,9

TR

114,4

ZZ

143,0

0707 00 05

MA

84,1

TR

184,9

ZZ

134,5

0709 93 10

MA

42,7

TR

171,3

ZZ

107,0

0805 10 20

CL

98,4

EG

44,8

IL

118,8

MA

54,1

TN

49,8

TR

61,6

ZZ

71,3

0805 20 10

IL

123,4

MA

87,7

TR

84,6

ZZ

98,6

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

68,8

IL

133,1

MA

118,5

TR

74,7

ZZ

98,8

0805 50 10

IL

106,9

MA

74,1

TR

92,4

ZZ

91,1

0808 10 80

CL

93,1

US

108,2

ZZ

100,7

0808 30 90

CL

148,6

CN

89,3

ZA

97,6

ZZ

111,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 18.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/20

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/228

(2015. gada 14. jūlijs)

par noregulējuma procedūru

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 1. decembra Lēmumu 2009/937/ES, ar ko pieņem Padomes reglamentu (1), un jo īpaši tā 12. panta 1. punktu un 14. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (2), 18. panta 7. punktā ir izveidota noregulējuma procedūra, saskaņā ar kuru Padomi var aicināt lemt par noregulējuma shēmu pieņemšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (2), 18. panta 7. punktā ir izveidota noregulējuma procedūra, saskaņā ar kuru Padomi var aicināt lemt par noregulējuma shēmu pieņemšanu.

| (2) | No 2016. gada 1. janvāra Padome ar vienkāršu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, var iebilst pret noregulējuma shēmu vai arī apstiprināt vai iebilst pret būtiskiem noregulējuma shēmā norādītās fonda summas grozījumiem, ko Vienotā noregulējuma valde pieņem 24 stundu laikā pēc noregulējuma shēmas pieņemšanas. |
| --- | --- |

(2)

No 2016. gada 1. janvāra Padome ar vienkāršu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, var iebilst pret noregulējuma shēmu vai arī apstiprināt vai iebilst pret būtiskiem noregulējuma shēmā norādītās fonda summas grozījumiem, ko Vienotā noregulējuma valde pieņem 24 stundu laikā pēc noregulējuma shēmas pieņemšanas.

| (3) | Ņemot vērā Regulas 18. panta 7. punktā paredzēto īso termiņu, Padomes akts būtu jāpieņem, balsojot rakstiski. Kārtība, kādā iebilst pret noregulējuma shēmu vai apstiprināt tajā paredzētu būtisku Fonda summas grozījumu vai iebilst pret to, pēc savas būtības ir steidzama. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Regulas 18. panta 7. punktā paredzēto īso termiņu, Padomes akts būtu jāpieņem, balsojot rakstiski. Kārtība, kādā iebilst pret noregulējuma shēmu vai apstiprināt tajā paredzētu būtisku Fonda summas grozījumu vai iebilst pret to, pēc savas būtības ir steidzama.

| (4) | Steidzamības dēļ Padome var apspriesties un pieņemt lēmumu, pamatojoties uz dokumentiem un projektiem, kas sagatavoti vienā no valodām, kuras paredzētas spēkā esošajos noteikumos par valodām, kā noteikts Padomes reglamenta 14. panta 1. punktā. Tam nevajadzētu būt pretrunā ar pienākumu vēlāk pieņemt un publicēt šo lēmumu visās valodās, kas noteiktas spēkā esošajos noteikumos par valodām. |
| --- | --- |

(4)

Steidzamības dēļ Padome var apspriesties un pieņemt lēmumu, pamatojoties uz dokumentiem un projektiem, kas sagatavoti vienā no valodām, kuras paredzētas spēkā esošajos noteikumos par valodām, kā noteikts Padomes reglamenta 14. panta 1. punktā. Tam nevajadzētu būt pretrunā ar pienākumu vēlāk pieņemt un publicēt šo lēmumu visās valodās, kas noteiktas spēkā esošajos noteikumos par valodām.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ja Padomei ir jāpieņem lēmums, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu saistībā ar 18. panta 7. punktu Regulā (ES) Nr. 806/2014, Padomes aktu pieņem, balsojot rakstiski.

2.   Pieņemot lēmumu, Padome var rīkot apspriedes un pieņemt lēmumus, pamatojoties uz dokumentiem un projektiem, kas ir sagatavoti tikai angļu valodā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  
  OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.

1

(2)  
  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.

2

---

| 18.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/22

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/229

(2016. gada 16. februāris),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Dānijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

| (2) | Pēc Marie-Louise KNUPPERT kundzes amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Marie-Louise KNUPPERT kundzes amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 20. septembrim, Arne GREVSEN kungs, First Vice-President of the Danish Confederation of Trade Unions (LO), tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 16. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A.G. KOENDERS

---

(1)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1600 (2015. gada 18. septembris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 248, 24.9.2015., 53. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1790 (2015. gada 1. oktobris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 260, 7.10.2015., 23. lpp.).

2

---

| 18.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/230

(2016. gada 17. februāris),

ar ko Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES groza attiecībā to trešo valstu un teritoriju sarakstiem, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības uzskata par līdzvērtīgām, lai riska darījumiem piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 atbilstīgu pieeju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 107. panta 4. punktu un 142. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/908/ES (2) ir ietverti to trešo valstu un teritoriju saraksti, kuru uzraudzības un regulatīvā kārtība ir atzīta par līdzvērtīgu attiecīgajai uzraudzības un regulatīvajai kārtībai, ko Savienībā piemēro saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/908/ES (2) ir ietverti to trešo valstu un teritoriju saraksti, kuru uzraudzības un regulatīvā kārtība ir atzīta par līdzvērtīgu attiecīgajai uzraudzības un regulatīvajai kārtībai, ko Savienībā piemēro saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013.

| (2) | Komisija ir veikusi papildu novērtējumu par uzraudzības un regulatīvo kārtību, kas piemērojama ieguldījumu brokeru sabiedrībām un biržām, izmantojot to pašu metodi, kas izmantota līdzvērtības novērtējumos, balstoties uz kuriem tika pieņemts Īstenošanas lēmums 2014/908/ES. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir veikusi papildu novērtējumu par uzraudzības un regulatīvo kārtību, kas piemērojama ieguldījumu brokeru sabiedrībām un biržām, izmantojot to pašu metodi, kas izmantota līdzvērtības novērtējumos, balstoties uz kuriem tika pieņemts Īstenošanas lēmums 2014/908/ES.

| (3) | Komisija savos novērtējumos ir apsvērusi nozīmīgas norises uzraudzības un regulatīvajā regulējumā, kas notikušas kopš Īstenošanas lēmuma 2014/908/ES pieņemšanas, un ir ņēmusi vērā pieejamos informācijas avotus, tostarp neatkarīgus novērtējumus, kurus veikušas starptautiskās organizācijas, piemēram, Starptautiskais Valūtas fonds un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija. |
| --- | --- |

(3)

Komisija savos novērtējumos ir apsvērusi nozīmīgas norises uzraudzības un regulatīvajā regulējumā, kas notikušas kopš Īstenošanas lēmuma 2014/908/ES pieņemšanas, un ir ņēmusi vērā pieejamos informācijas avotus, tostarp neatkarīgus novērtējumus, kurus veikušas starptautiskās organizācijas, piemēram, Starptautiskais Valūtas fonds un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija.

| (4) | Komisija ir secinājusi, ka Japānā tikai uzraudzības un regulatīvā kārtība, ko piemēro konkrētai Japānas ieguldījumu brokeru sabiedrību apakškopai, atbilst vairākiem darbības, organizācijas un uzraudzības standartiem, kas atspoguļo būtiskos elementus Savienības uzraudzības un regulatīvajā kārtībā, kuru piemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Šī Japānas ieguldījumu brokeru sabiedrību apakškopa, kas definēta Japānas Finanšu instrumentu biržu likuma 28. pantā, veic konkrētu komercdarbību un Japānas tiesiskajā regulējumā tiek dēvēta par I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem. I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem piemēro speciālus noteikumus par reģistrētā kapitāla prasībām, kā arī par pastāvīgajām uz riskiem balstītā kapitāla prasībām. Atbilstoši vērtējumā izdarītajiem secinājumiem uzraudzības un regulatīvās prasības, kuras piemēro I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem, kas atrodas Japānā, būtu jāuzskata par vismaz līdzvērtīgām prasībām, kuras Savienībā piemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punkta un 142. panta 1. punkta 4. apakšpunkta b) punkta vajadzībām. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir secinājusi, ka Japānā tikai uzraudzības un regulatīvā kārtība, ko piemēro konkrētai Japānas ieguldījumu brokeru sabiedrību apakškopai, atbilst vairākiem darbības, organizācijas un uzraudzības standartiem, kas atspoguļo būtiskos elementus Savienības uzraudzības un regulatīvajā kārtībā, kuru piemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Šī Japānas ieguldījumu brokeru sabiedrību apakškopa, kas definēta Japānas Finanšu instrumentu biržu likuma 28. pantā, veic konkrētu komercdarbību un Japānas tiesiskajā regulējumā tiek dēvēta par I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem. I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem piemēro speciālus noteikumus par reģistrētā kapitāla prasībām, kā arī par pastāvīgajām uz riskiem balstītā kapitāla prasībām. Atbilstoši vērtējumā izdarītajiem secinājumiem uzraudzības un regulatīvās prasības, kuras piemēro I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem, kas atrodas Japānā, būtu jāuzskata par vismaz līdzvērtīgām prasībām, kuras Savienībā piemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punkta un 142. panta 1. punkta 4. apakšpunkta b) punkta vajadzībām.

| (5) | Komisija ir secinājusi, ka Dienvidkorejā, Honkongā un Indonēzijā ir ieviesta uzraudzības un regulatīvā kārtība, kas atbilst vairākiem darbības, organizācijas un uzraudzības standartiem, kuri atspoguļo būtiskos elementus Savienības uzraudzības un regulatīvajā kārtībā, kas piemērojama biržām ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Atbilstoši tam uzraudzības un regulatīvās prasības, kuras piemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas atrodas šādās trešās valstīs un teritorijās, būtu uzskatāmas vismaz par līdzvērtīgām prasībām, kuras Savienībā piemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punkta un 142. panta 1. punkta 4. apakšpunkta b) punkta vajadzībām. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir secinājusi, ka Dienvidkorejā, Honkongā un Indonēzijā ir ieviesta uzraudzības un regulatīvā kārtība, kas atbilst vairākiem darbības, organizācijas un uzraudzības standartiem, kuri atspoguļo būtiskos elementus Savienības uzraudzības un regulatīvajā kārtībā, kas piemērojama biržām ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Atbilstoši tam uzraudzības un regulatīvās prasības, kuras piemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas atrodas šādās trešās valstīs un teritorijās, būtu uzskatāmas vismaz par līdzvērtīgām prasībām, kuras Savienībā piemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punkta un 142. panta 1. punkta 4. apakšpunkta b) punkta vajadzībām.

| (6) | Komisija ir secinājusi, ka Austrālijā, Dienvidkorejā un Indonēzijā ir ieviesta uzraudzības un regulatīvā kārtība, kas atbilst vairākiem darbības standartiem, kuri atspoguļo būtiskos elementus Savienības uzraudzības un regulatīvajā kārtībā, kas piemērojama biržām. Atbilstoši tam uzraudzības un regulatīvā kārtība, ko piemēro biržām, kuras atrodas šādās trešās valstīs, būtu uzskatāma par vismaz līdzvērtīgām kārtībai, ko Savienībā piemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punkta vajadzībām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir secinājusi, ka Austrālijā, Dienvidkorejā un Indonēzijā ir ieviesta uzraudzības un regulatīvā kārtība, kas atbilst vairākiem darbības standartiem, kuri atspoguļo būtiskos elementus Savienības uzraudzības un regulatīvajā kārtībā, kas piemērojama biržām. Atbilstoši tam uzraudzības un regulatīvā kārtība, ko piemēro biržām, kuras atrodas šādās trešās valstīs, būtu uzskatāma par vismaz līdzvērtīgām kārtībai, ko Savienībā piemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punkta vajadzībām.

| (7) | Tāpēc Īstenošanas lēmums 2014/908/ES būtu jāgroza, lai šīs trešās valstis un teritorijas iekļautu attiecīgajā to trešo valstu un teritoriju sarakstā, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības ir uzskatāmas par līdzvērtīgām Savienības regulējumam attiecībā uz pieeju riska darījumiem atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Īstenošanas lēmums 2014/908/ES būtu jāgroza, lai šīs trešās valstis un teritorijas iekļautu attiecīgajā to trešo valstu un teritoriju sarakstā, kuru uzraudzības un regulatīvās prasības ir uzskatāmas par līdzvērtīgām Savienības regulējumam attiecībā uz pieeju riska darījumiem atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 575/2013.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Eiropas Banku komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Eiropas Banku komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES groza šādi:

| 1) | lēmuma II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikumā ietverto tekstu; |
| --- | --- |

1)

lēmuma II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikumā ietverto tekstu;

| 2) | lēmuma III pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumā ietverto tekstu; |
| --- | --- |

2)

lēmuma III pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumā ietverto tekstu;

| 3) | lēmuma V pielikumu aizstāj ar šā lēmuma III pielikumā ietverto tekstu. |
| --- | --- |

3)

lēmuma V pielikumu aizstāj ar šā lēmuma III pielikumā ietverto tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 17. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 12. decembra Īstenošanas lēmums 2014/908/ES par dažu trešo valstu un teritoriju uzraudzības un regulatīvo prasību līdzvērtīgumu, lai riska darījumiem piemērotu pieeju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 (OV L 359, 16.12.2014., 155. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

TREŠO VALSTU UN TERITORIJU SARAKSTS 2. PANTA NOLŪKĀ (IEGULDĪJUMU BROKERU SABIEDRĪBAS)

| 1. | Austrālija |
| --- | --- |

1.

Austrālija

| 2. | Brazīlija |
| --- | --- |

2.

Brazīlija

| 3. | Kanāda |
| --- | --- |

3.

Kanāda

| 4. | Ķīna |
| --- | --- |

4.

Ķīna

| 5. | Honkonga |
| --- | --- |

5.

Honkonga

| 6. | Indonēzija |
| --- | --- |

6.

Indonēzija

| 7. | Japāna (tikai I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem) |
| --- | --- |

7.

Japāna (tikai I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem)

| 8. | Meksika |
| --- | --- |

8.

Meksika

| 9. | Dienvidkoreja |
| --- | --- |

9.

Dienvidkoreja

| 10. | Saūda Arābija |
| --- | --- |

10.

Saūda Arābija

| 11. | Singapūra |
| --- | --- |

11.

Singapūra

| 12. | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

12.

Dienvidāfrika

| 13. | ASV” |
| --- | --- |

13.

ASV”

---

II PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

TREŠO VALSTU SARAKSTS 3. PANTA NOLŪKĀ (BIRŽAS)

| 1. | Austrālija |
| --- | --- |

1.

Austrālija

| 2. | Brazīlija |
| --- | --- |

2.

Brazīlija

| 3. | Kanāda |
| --- | --- |

3.

Kanāda

| 4. | Ķīna |
| --- | --- |

4.

Ķīna

| 5. | Indija |
| --- | --- |

5.

Indija

| 6. | Indonēzija |
| --- | --- |

6.

Indonēzija

| 7. | Japāna |
| --- | --- |

7.

Japāna

| 8. | Meksika |
| --- | --- |

8.

Meksika

| 9. | Dienvidkoreja |
| --- | --- |

9.

Dienvidkoreja

| 10. | Saūda Arābija |
| --- | --- |

10.

Saūda Arābija

| 11. | Singapūra |
| --- | --- |

11.

Singapūra

| 12. | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

12.

Dienvidāfrika

| 13. | ASV” |
| --- | --- |

13.

ASV”

---

III PIELIKUMS

“V PIELIKUMS

TREŠO VALSTU UN TERITORIJU SARAKSTS 5. PANTA NOLŪKĀ (KREDĪTIESTĀDES UN IEGULDĪJUMU BROKERU SABIEDRĪBAS)

Kredītiestādes:

| 1. | Austrālija |
| --- | --- |

1.

Austrālija

| 2. | Brazīlija |
| --- | --- |

2.

Brazīlija

| 3. | Kanāda |
| --- | --- |

3.

Kanāda

| 4. | Ķīna |
| --- | --- |

4.

Ķīna

| 5. | Gērnsija |
| --- | --- |

5.

Gērnsija

| 6. | Honkonga |
| --- | --- |

6.

Honkonga

| 7. | Indija |
| --- | --- |

7.

Indija

| 8. | Menas Sala |
| --- | --- |

8.

Menas Sala

| 9. | Japāna |
| --- | --- |

9.

Japāna

| 10. | Džersija |
| --- | --- |

10.

Džersija

| 11. | Meksika |
| --- | --- |

11.

Meksika

| 12. | Monako |
| --- | --- |

12.

Monako

| 13. | Saūda Arābija |
| --- | --- |

13.

Saūda Arābija

| 14. | Singapūra |
| --- | --- |

14.

Singapūra

| 15. | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

15.

Dienvidāfrika

| 16. | Šveice |
| --- | --- |

16.

Šveice

| 17. | ASV |
| --- | --- |

17.

ASV

Ieguldījumu brokeru sabiedrības:

| 1. | Austrālija |
| --- | --- |

1.

Austrālija

| 2. | Brazīlija |
| --- | --- |

2.

Brazīlija

| 3. | Kanāda |
| --- | --- |

3.

Kanāda

| 4. | Ķīna |
| --- | --- |

4.

Ķīna

| 5. | Honkonga |
| --- | --- |

5.

Honkonga

| 6. | Indonēzija |
| --- | --- |

6.

Indonēzija

| 7. | Japāna (tikai I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem) |
| --- | --- |

7.

Japāna (tikai I tipa finanšu instrumentu tirgus dalībniekiem)

| 8. | Meksika |
| --- | --- |

8.

Meksika

| 9. | Dienvidkoreja |
| --- | --- |

9.

Dienvidkoreja

| 10. | Saūda Arābija |
| --- | --- |

10.

Saūda Arābija

| 11. | Singapūra |
| --- | --- |

11.

Singapūra

| 12. | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

12.

Dienvidāfrika

| 13. | ASV” |
| --- | --- |

13.

ASV”

---

PAMATNOSTĀDNES

| 18.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/28

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2016/231

(2015. gada 26. novembris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/23 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (ECB/2015/39)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1., 3.3., 5.1., 12.1., 14.3. un 16 pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 4. pantu un 8. pantu,

tā kā:

| (1) | Ārējā statistika arvien vairāk tiek izmantota mērķiem, kas nav saistīti ar monetāro politiku, piem., makroprudenciālajai analīzei un pārmērīgas ekonomiskās nelīdzsvarotības monitorēšanai. Eiropas Centrālā banka veicinās šīs darbības, kā arī citas darbības starptautiskās sadarbības un pētniecības jomā, publicējot euro zonas rādītājus, kas apkopoti uz Pamatnostādnes ECB/2011/23 (2) pamata, un šajā sakarā savāktos nacionālos datus. |
| --- | --- |

(1)

Ārējā statistika arvien vairāk tiek izmantota mērķiem, kas nav saistīti ar monetāro politiku, piem., makroprudenciālajai analīzei un pārmērīgas ekonomiskās nelīdzsvarotības monitorēšanai. Eiropas Centrālā banka veicinās šīs darbības, kā arī citas darbības starptautiskās sadarbības un pētniecības jomā, publicējot euro zonas rādītājus, kas apkopoti uz Pamatnostādnes ECB/2011/23 (2) pamata, un šajā sakarā savāktos nacionālos datus.

| (2) | Ņemot vērā ieguvumu un izmaksu līdzsvaru, vairs netiks piemērots saīsinātais pārskatu sniegšanas periods ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances datu nosūtīšanai, kuru saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2011/23 bija jāpiemēro no 2019. gada. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā ieguvumu un izmaksu līdzsvaru, vairs netiks piemērots saīsinātais pārskatu sniegšanas periods ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances datu nosūtīšanai, kuru saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2011/23 bija jāpiemēro no 2019. gada.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2011/23, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2011/23,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2011/23 groza šādi:

| 1) | ar šādu definīciju papildina 1. pantu:






  “17) | “publicējamas nacionālo datu kopas” ir dati, kas atbilst II pielikuma 2.A un 4.A tabulai un kas ir II pielikuma 2. un 4. tabulā norādīto datu apakškopas.”; |
| --- | --- | --- |

1)

ar šādu definīciju papildina 1. pantu:

“17)

“publicējamas nacionālo datu kopas” ir dati, kas atbilst II pielikuma 2.A un 4.A tabulai un kas ir II pielikuma 2. un 4. tabulā norādīto datu apakškopas.”;

| 2) | šādi groza 2. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

  “1.   NCB dara ECB pieejamus datus par starptautiskajiem darījumiem, pozīcijām un pārvērtēšanām, kā arī rezerves aktīvu atlikumiem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām. Datus dara pieejamus, kā tas noteikts II pielikuma 1.–5. tabulā, ievērojot 3. pantā noteiktos termiņus.”; |
| --- | --- | --- |

2)

šādi groza 2. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

“1.   NCB dara ECB pieejamus datus par starptautiskajiem darījumiem, pozīcijām un pārvērtēšanām, kā arī rezerves aktīvu atlikumiem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām. Datus dara pieejamus, kā tas noteikts II pielikuma 1.–5. tabulā, ievērojot 3. pantā noteiktos termiņus.”;

| b) | iekļauj šādu 1.a punktu:

  “1.a   Apakškopas, kas norādītas II pielikuma 2.A un 4.A tabulā, dara pieejamas ECB, iesniedzot datus, kas norādīti tā paša pielikuma 2. un 4. tabulā. Tie ietver ceturkšņa starptautisko darījumu un pozīciju datus, kas jānosūta, ievērojot 3. pantā noteiktos termiņus ceturkšņa maksājumu bilancei un starptautisko investīciju bilancei.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a   Apakškopas, kas norādītas II pielikuma 2.A un 4.A tabulā, dara pieejamas ECB, iesniedzot datus, kas norādīti tā paša pielikuma 2. un 4. tabulā. Tie ietver ceturkšņa starptautisko darījumu un pozīciju datus, kas jānosūta, ievērojot 3. pantā noteiktos termiņus ceturkšņa maksājumu bilancei un starptautisko investīciju bilancei.”;

| 3) | šādi groza 3. panta 2. punktu:






  a) | ar šādu apakšpunktu aizstāj b) apakšpunktu:






  “b) | no 2017. gada – 82. kalendāra dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

šādi groza 3. panta 2. punktu:

a)

ar šādu apakšpunktu aizstāj b) apakšpunktu:

“b)

no 2017. gada – 82. kalendāra dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati.”;

| b) | svītro c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

svītro c) apakšpunktu;

| 4) | iekļauj šādu 3.a pantu:

  “3.a pants
  ECB veiktā datu nosūtīšana publicēšana

  1.   ECB nosūta NCB euro zonas kopsavilkuma rādītājus, kurus tā publicē, kā arī “publicējamās nacionālo datu kopas”, kas iegūtas saskaņā ar 2. pantu.


  2.   ECB var publicēt “publicējamās nacionālo datu kopas” pēc tam, kad publicēti attiecīgie euro zonas kopsavilkuma rādītāji.”; |
| --- | --- |

4)

iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

ECB veiktā datu nosūtīšana publicēšana

1.   ECB nosūta NCB euro zonas kopsavilkuma rādītājus, kurus tā publicē, kā arī “publicējamās nacionālo datu kopas”, kas iegūtas saskaņā ar 2. pantu.

2.   ECB var publicēt “publicējamās nacionālo datu kopas” pēc tam, kad publicēti attiecīgie euro zonas kopsavilkuma rādītāji.”;

| 5) | ar šādu punktu aizstāj 6. panta 3. punktu:

  “3.   Ja dati kādā no II pielikuma 1.–5. tabulas posteņiem ir nelieli vai euro zonas un nacionālajai statistikai nenozīmīga lieluma, vai šī posteņa datu vākšanas izmaksas nav samērīgas, uz drošu statistisko metodiku balstītas pēc iespējas precīzākas aplēses ir atļautas ar nosacījumu, ka tas nemazina statistikas analīzes vērtību. Attiecībā uz šādiem II pielikuma 1., 2., 2.A un 6. tabulas dalījumiem tiek atļautas pēc iespējas precīzākas aplēses:






  a) | sākotnējo ienākumu no citiem ieguldījumiem apakšposteņi; |
| --- | --- | --- |

5)

ar šādu punktu aizstāj 6. panta 3. punktu:

“3.   Ja dati kādā no II pielikuma 1.–5. tabulas posteņiem ir nelieli vai euro zonas un nacionālajai statistikai nenozīmīga lieluma, vai šī posteņa datu vākšanas izmaksas nav samērīgas, uz drošu statistisko metodiku balstītas pēc iespējas precīzākas aplēses ir atļautas ar nosacījumu, ka tas nemazina statistikas analīzes vērtību. Attiecībā uz šādiem II pielikuma 1., 2., 2.A un 6. tabulas dalījumiem tiek atļautas pēc iespējas precīzākas aplēses:

a)

sākotnējo ienākumu no citiem ieguldījumiem apakšposteņi;

| b) | citu sākotnējo ienākumu un otrreizējo ienākumu apakšposteņi; |
| --- | --- |

b)

citu sākotnējo ienākumu un otrreizējo ienākumu apakšposteņi;

| c) | kapitāla konta kapitāla pārvedumu apakšposteņi; |
| --- | --- |

c)

kapitāla konta kapitāla pārvedumu apakšposteņi;

| d) | atvasināto finanšu instrumentu saistību ģeogrāfiskais dalījums; |
| --- | --- |

d)

atvasināto finanšu instrumentu saistību ģeogrāfiskais dalījums;

| e) | reinvestētās peļņas kredīts ieguldījumu fondu daļās bez ISIN koda; |
| --- | --- |

e)

reinvestētās peļņas kredīts ieguldījumu fondu daļās bez ISIN koda;

| f) | ieguldījumu ienākumu kredīts par ieguldījumu fondu daļām ar ISIN kodu (līdz CSDB tiek uzskatīta par gatavu pienācīgai šī posteņa aprēķināšanai); |
| --- | --- |

f)

ieguldījumu ienākumu kredīts par ieguldījumu fondu daļām ar ISIN kodu (līdz CSDB tiek uzskatīta par gatavu pienācīgai šī posteņa aprēķināšanai);

| g) | banknošu pārrobežu sūtījumi nominālvērtību dalījumā.”; |
| --- | --- |

g)

banknošu pārrobežu sūtījumi nominālvērtību dalījumā.”;

| 6) | pamatnostādnes I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

6)

pamatnostādnes I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo nacionālajām centrālajām bankām dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

2.   Eurosistēmas centrālās bankas atbilst šīs pamatnostādnes prasībām no 2016. gada 1. jūnija.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 26. novembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  Pamatnostādne ECB/2011/23 (2011. gada 9. decembris) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (OV L 65, 3.3.2012., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2011/23 I un II pielikumu:

| 1) | šādi groza I pielikumu:






  a) | ar šādu tekstu aizstāj 1.2. sadaļu:
  “1.2.   Ceturkšņa maksājumu bilances statistika

  Mērķis
  Euro zonas ceturkšņa maksājumu bilances mērķis ir sniegt sīkāk izstrādātu informāciju, lai varētu dziļāk analizēt starptautiskos darījumus. Uz ceturkšņa maksājumu bilances datiem balstās arī detalizēta valstu ekonomikas monitorēšana.
  Šī statistika dos ievērojamu ieguldījumu euro zonas sektoru kontu un finanšu kontu sagatavošanā un Savienības/euro zonas maksājumu bilances apvienotajā publikācijā sadarbībā ar Eiropas Komisiju (Eurostat).
  Prasības
  Ceturkšņa maksājumu bilances statistika, cik iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 4. punktu). Ceturkšņa maksājumu bilances statistikas vajadzīgais dalījums norādīts II pielikuma 2. un 2.A tabulā. Kapitāla un finanšu kontos izmantotie saskaņotie jēdzieni un definīcijas izklāstīti III pielikumā.
  Ceturkšņa tekošā konta dalījums ir līdzīgs mēneša datu iedalījumam. Tomēr ceturkšņa ienākumu dalījumam jābūt sīkāk izstrādātam.
  Finanšu kontā ECB izmanto Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances rokasgrāmatas sestā izdevuma (turpmāk tekstā – “MBR6”) prasības postenim “citi ieguldījumi”. Dalījuma noformējums ir atšķirīgs (t. i., sektors kā pirmā prioritāte). Tomēr šis sektoru dalījums ir saderīgs ar MBR6 dalījumu, kurā prioritāte ir instrumentiem. Tapat kā MBR6 noformējumā, nauda un noguldījumi ir nošķirti no aizdevumiem un citiem ieguldījumiem.
  NCB tiek prasīts nošķirt darījumus ar euro zonas dalībvalstīm no citiem starptautiskajiem darījumiem. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.
  Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.
  Attiecībā uz tiešajām investīcijām NCB tiek prasīts katru ceturksni sniegt šādu sektoru dalījumu: a) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; b) valdība; c) finanšu sabiedrības, kas nav MFI, d) nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas. Attiecībā uz “portfeļieguldījumu aktīvu” un “citu ieguldījumu” posteņiem pārskatu dalījums pēc institucionālā sektora atbilst SVF standarta komponentiem, kas aptver: a) centrālo banku; b) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; c) naudas tirgus fondus; d) valdību; e) finanšu sabiedrības, kas nav MFI, f) nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas.
  Lai apkopotu statistiku par euro zonas neto darījumiem ar portfeļieguldījumu pasīviem pēc euro zonas rezidentu emitentu sektora, ceturkšņa datu prasības ir līdzīgas prasībām attiecībā uz mēneša maksājumu bilanci.
  Atbilstoši nacionālo kontu sistēmai MBR6 iesaka, ka procenti jāgrāmato pēc uzkrājumu principa. Šī prasība ietekmē tekošo kontu (ieguldījumu ienākumus), kā arī finanšu kontu.”; |
| --- | --- | --- |

1)

šādi groza I pielikumu:

a)

ar šādu tekstu aizstāj 1.2. sadaļu:

“1.2.   Ceturkšņa maksājumu bilances statistika

Mērķis

Euro zonas ceturkšņa maksājumu bilances mērķis ir sniegt sīkāk izstrādātu informāciju, lai varētu dziļāk analizēt starptautiskos darījumus. Uz ceturkšņa maksājumu bilances datiem balstās arī detalizēta valstu ekonomikas monitorēšana.

Šī statistika dos ievērojamu ieguldījumu euro zonas sektoru kontu un finanšu kontu sagatavošanā un Savienības/euro zonas maksājumu bilances apvienotajā publikācijā sadarbībā ar Eiropas Komisiju (Eurostat).

Prasības

Ceturkšņa maksājumu bilances statistika, cik iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 4. punktu). Ceturkšņa maksājumu bilances statistikas vajadzīgais dalījums norādīts II pielikuma 2. un 2.A tabulā. Kapitāla un finanšu kontos izmantotie saskaņotie jēdzieni un definīcijas izklāstīti III pielikumā.

Ceturkšņa tekošā konta dalījums ir līdzīgs mēneša datu iedalījumam. Tomēr ceturkšņa ienākumu dalījumam jābūt sīkāk izstrādātam.

Finanšu kontā ECB izmanto Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances rokasgrāmatas sestā izdevuma (turpmāk tekstā – “MBR6”) prasības postenim “citi ieguldījumi”. Dalījuma noformējums ir atšķirīgs (t. i., sektors kā pirmā prioritāte). Tomēr šis sektoru dalījums ir saderīgs ar MBR6 dalījumu, kurā prioritāte ir instrumentiem. Tapat kā MBR6 noformējumā, nauda un noguldījumi ir nošķirti no aizdevumiem un citiem ieguldījumiem.

NCB tiek prasīts nošķirt darījumus ar euro zonas dalībvalstīm no citiem starptautiskajiem darījumiem. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.

Attiecībā uz tiešajām investīcijām NCB tiek prasīts katru ceturksni sniegt šādu sektoru dalījumu: a) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; b) valdība; c) finanšu sabiedrības, kas nav MFI, d) nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas. Attiecībā uz “portfeļieguldījumu aktīvu” un “citu ieguldījumu” posteņiem pārskatu dalījums pēc institucionālā sektora atbilst SVF standarta komponentiem, kas aptver: a) centrālo banku; b) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; c) naudas tirgus fondus; d) valdību; e) finanšu sabiedrības, kas nav MFI, f) nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas.

Lai apkopotu statistiku par euro zonas neto darījumiem ar portfeļieguldījumu pasīviem pēc euro zonas rezidentu emitentu sektora, ceturkšņa datu prasības ir līdzīgas prasībām attiecībā uz mēneša maksājumu bilanci.

Atbilstoši nacionālo kontu sistēmai MBR6 iesaka, ka procenti jāgrāmato pēc uzkrājumu principa. Šī prasība ietekmē tekošo kontu (ieguldījumu ienākumus), kā arī finanšu kontu.”;

| b) | ar šādu tekstu aizstāj 3. sadaļu:
  “3.   Starptautisko investīciju bilances statistika

  Mērķis
  Starptautisko investīciju bilance ir monetārajai politikai un valūtas tirgus analīzei vajadzīgs pārskats par euro zonas ārējiem aktīviem un pasīviem kopumā. Tā jo īpaši palīdz novērtēt dalībvalstu aizsargātību pret ārējiem notikumiem un novērot naudas tirgus sektora ārvalstīs turēto likvīdo aktīvu izmaiņas. Šī statistiskā informācija ir būtiska pārējās pasaules konta apkopošanai euro zonas ceturkšņa finanšu kontos, un tā var palīdzēt arī maksājumu bilances plūsmu apkopošanā. Uz starptautisko investīciju bilances statistiku balstās arī detalizēta valstu ekonomikas monitorēšana.
  Prasības
  NCB jāsniedz starptautisko investīciju bilances ceturkšņa un gada statistiku par krājumu līmeni perioda beigās un pārvērtēšanu valūtas kursa vai citu cenu pārmaiņu dēļ.
  Starptautisko investīciju bilances dati, cik iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 4. punktu). ECB apkopo starptautisko investīciju bilanci euro zonai kopumā. Starptautisko investīciju bilances dalījums euro zonai ir parādīts II pielikuma 4. un 4.A tabulā.
  Starptautisko investīciju bilance rāda finanšu krājumus pārskata perioda beigās, novērtētus beigu posma cenās. Krājumu vērtības izmaiņas var rasties šādu faktoru dēļ. Pirmkārt, daļu no vērtības izmaiņām pārskata periodā rada finanšu darījumi, kas notikuši un reģistrēti maksājumu bilancē. Otrkārt, daļu no vērtības izmaiņām pozīcijās attiecīgā laika posma sākumā un beigās rada izmaiņas parādīto finanšu aktīvu un pasīvu cenās. Treškārt, gadījumā, ja krājumi ir denominēti valūtās, kas nav starptautisko investīciju bilancē izmantotās norēķinu vienības, vērtības ietekmē arī valūtu maiņas kursu izmaiņas pret citām valūtām. Visbeidzot, citas pārmaiņas, kas nav radušās iepriekš minēto faktoru dēļ, uzskata kā attiecināmas uz citām apjoma pārmaiņām perioda laikā.
  Pareiza euro zonas finanšu plūsmu un krājumu saskaņošana prasa nošķirt vērtību pārmaiņas, kas radušās cenu pārmaiņu, maiņas kursu pārmaiņu un citu apjoma pārmaiņu dēļ.
  Starptautisko investīciju bilances piemērošanas jomai jābūt iespējami tuvu maksājumu plūsmas ceturkšņa bilances piemērošanas jomai. Jēdzieni, definīcijas un dalījumi ir atbilstīgi tiem, ko izmanto maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancē.
  Ciktāl iespējams, datiem par starptautisko investīciju bilanci jāsaskan ar citiem statistikas datiem, tādiem kā naudas un banku statistika, finanšu konti un nacionālie konti.
  Attiecībā uz mēneša un ceturkšņa maksājumu bilanci NCB savā starptautisko investīciju bilances statistikā ir jānošķir turējumi attiecībā uz euro zonas dalībvalstīm un visas citas starptautiskās pozīcijas. Portfeļieguldījumu kontos ir jānošķir euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi un ārpus euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu neto aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto aktīvus vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu neto pasīviem apkopo, konsolidējot neto valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto turējumus vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.
  Portfeļieguldījumu aktīvus un pasīvus starptautisko investīciju bilancē apkopo tikai no krājumu datiem.
  NCB (un attiecīgā gadījumā citas kompetentās statistikas iestādes) vāc vismaz datus par ceturkšņa portfeļieguldījumu aktīvu un pasīvu krājumiem, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi, saskaņā ar vienu no modeļiem, kas izklāstīti VI pielikuma tabulā.”; |
| --- | --- |

b)

ar šādu tekstu aizstāj 3. sadaļu:

“3.   Starptautisko investīciju bilances statistika

Mērķis

Starptautisko investīciju bilance ir monetārajai politikai un valūtas tirgus analīzei vajadzīgs pārskats par euro zonas ārējiem aktīviem un pasīviem kopumā. Tā jo īpaši palīdz novērtēt dalībvalstu aizsargātību pret ārējiem notikumiem un novērot naudas tirgus sektora ārvalstīs turēto likvīdo aktīvu izmaiņas. Šī statistiskā informācija ir būtiska pārējās pasaules konta apkopošanai euro zonas ceturkšņa finanšu kontos, un tā var palīdzēt arī maksājumu bilances plūsmu apkopošanā. Uz starptautisko investīciju bilances statistiku balstās arī detalizēta valstu ekonomikas monitorēšana.

Prasības

NCB jāsniedz starptautisko investīciju bilances ceturkšņa un gada statistiku par krājumu līmeni perioda beigās un pārvērtēšanu valūtas kursa vai citu cenu pārmaiņu dēļ.

Starptautisko investīciju bilances dati, cik iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 4. punktu). ECB apkopo starptautisko investīciju bilanci euro zonai kopumā. Starptautisko investīciju bilances dalījums euro zonai ir parādīts II pielikuma 4. un 4.A tabulā.

Starptautisko investīciju bilance rāda finanšu krājumus pārskata perioda beigās, novērtētus beigu posma cenās. Krājumu vērtības izmaiņas var rasties šādu faktoru dēļ. Pirmkārt, daļu no vērtības izmaiņām pārskata periodā rada finanšu darījumi, kas notikuši un reģistrēti maksājumu bilancē. Otrkārt, daļu no vērtības izmaiņām pozīcijās attiecīgā laika posma sākumā un beigās rada izmaiņas parādīto finanšu aktīvu un pasīvu cenās. Treškārt, gadījumā, ja krājumi ir denominēti valūtās, kas nav starptautisko investīciju bilancē izmantotās norēķinu vienības, vērtības ietekmē arī valūtu maiņas kursu izmaiņas pret citām valūtām. Visbeidzot, citas pārmaiņas, kas nav radušās iepriekš minēto faktoru dēļ, uzskata kā attiecināmas uz citām apjoma pārmaiņām perioda laikā.

Pareiza euro zonas finanšu plūsmu un krājumu saskaņošana prasa nošķirt vērtību pārmaiņas, kas radušās cenu pārmaiņu, maiņas kursu pārmaiņu un citu apjoma pārmaiņu dēļ.

Starptautisko investīciju bilances piemērošanas jomai jābūt iespējami tuvu maksājumu plūsmas ceturkšņa bilances piemērošanas jomai. Jēdzieni, definīcijas un dalījumi ir atbilstīgi tiem, ko izmanto maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancē.

Ciktāl iespējams, datiem par starptautisko investīciju bilanci jāsaskan ar citiem statistikas datiem, tādiem kā naudas un banku statistika, finanšu konti un nacionālie konti.

Attiecībā uz mēneša un ceturkšņa maksājumu bilanci NCB savā starptautisko investīciju bilances statistikā ir jānošķir turējumi attiecībā uz euro zonas dalībvalstīm un visas citas starptautiskās pozīcijas. Portfeļieguldījumu kontos ir jānošķir euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi un ārpus euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu neto aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto aktīvus vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu neto pasīviem apkopo, konsolidējot neto valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto turējumus vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

Portfeļieguldījumu aktīvus un pasīvus starptautisko investīciju bilancē apkopo tikai no krājumu datiem.

NCB (un attiecīgā gadījumā citas kompetentās statistikas iestādes) vāc vismaz datus par ceturkšņa portfeļieguldījumu aktīvu un pasīvu krājumiem, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi, saskaņā ar vienu no modeļiem, kas izklāstīti VI pielikuma tabulā.”;

| 2) | šādi groza II pielikumu:






  a) | ar šādu tabulu aizstāj 2. tabulu:

  “2. tabula


  Ceturkšņa maksājumu bilance | Kredīts | Debets |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tekošais konts
   (1) |

2)

šādi groza II pielikumu:

a)

ar šādu tabulu aizstāj 2. tabulu:

“2. tabula

Ceturkšņa maksājumu bilance

Kredīts

Debets

1.

Preces

Geo 4 (2)

Geo 4

Vispārējās nozīmes preces saskaņā ar maksājumu bilances principu

Geo 3

Geo 3

Preču neto eksports tirdzniecības starpniecības rezultātā

Geo 3

Tirdzniecības starpniecības darījumos iegūtās preces (negatīvais kredīts)

Geo 3

Tirdzniecības starpniecības rezultātā pārdotās preces

Geo 3

Nemonetārais zelts

Geo 3

Geo 3

Ar zīmolradi saistītā kvazitranzīttirdzniecības korekcija

Geo 4

Geo 4

Pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Ražošanas pakalpojumi, apstrādājot citiem piederošus izejmateriālus

Geo 4

Geo 4

Citur neiekļauti apkopes un remonta pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Pārvadājumi

Geo 4

Geo 4

Braucieni

Geo 4

Geo 4

Būvniecība

Geo 4

Geo 4

Apdrošināšanas un pensiju pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Finanšu pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Finanšu pakalpojumi, par kuriem maksā tieši, un citi finanšu pakalpojumi

Geo 3

Geo 3

Netieši novērtētie finanšu starpniecības pakalpojumi (NNFSP)

Geo 3

Geo 3

Citur neiekļauta maksa par intelektuālā īpašuma izmantošanu

Geo 4

Geo 4

Telesakaru pakalpojumi, datorpakalpojumi un informācijas pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Citi saimnieciskās darbības pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Pētniecības un attīstības pakalpojumi

Geo 3

Geo 3

Profesionālie un vadībzinību pakalpojumi

Geo 3

Geo 3

Tehniskie, ar tirdzniecību saistītie un citi saimnieciskās darbības pakalpojumi

Geo 3

Geo 3

Individuālie, kultūras un atpūtas pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Citur neklasificēti valdības pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Sākotnējie ienākumi

Atlīdzība nodarbinātajiem

Geo 4

Geo 4

Ieguldījumu ienākumi

Tiešās investīcijas

Pašu kapitāls

Geo 4

Geo 4

Dividendes un izmaksas no kvazikorporāciju ienākumiem

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 3

Geo 3

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 3

Geo 3

Starp saistītajiem uzņēmumiem

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2) (3)

Geo 2

Geo 2

Reinvestētā peļņa

Geo 4

Geo 4

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Parāda instrumenti

Geo 4

Geo 4

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 3

Geo 3

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 3

Geo 3

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 3

Geo 3

t.sk. procenti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Portfeļieguldījumi

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 4

Geo 1

Pašu kapitāla vērtspapīri

Dividendes

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Ieguldījumu fondu daļas

Dividendes

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Reinvestētā peļņa

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Parāda vērtspapīri

Īstermiņa

Geo 4

Geo 1

Procenti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Ilgtermiņa

Geo 4

Geo 1

Procenti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Citi ieguldījumi

Geo 4

Geo 4

Izmaksas no kvazikorporāciju ienākumiem

Geo 3

Geo 3

Procenti

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

t. sk. procenti par speciālajām aizņēmuma tiesībām

Geo 1

t. sk. procenti pirms NIFSP

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Ieguldījumu ienākumi, kas saistīti ar polišu turētājiem apdrošināšanā, pensiju shēmās un standartizētajās garantiju shēmās

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Rezerves aktīvi

Geo 3

t. sk. procenti

Geo 3

Citi sākotnējie ienākumi

Geo 4

Geo 4

Vispārējā valdība

Geo 3

Geo 3

Ražošanas un importa nodokļi

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Nodokļi par precēm

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Citi ražošanas nodokļi

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Subsīdijas

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Subsīdijas par precēm

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Pārējās ražošanas subsīdijas

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Rente

Geo 3

Geo 3

Citi sektori

Geo 3

Geo 3

Ražošanas un importa nodokļi

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Nodokļi par precēm

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Citi ražošanas nodokļi

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Subsīdijas

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Subsīdijas par precēm

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Pārējās ražošanas subsīdijas

Geo 3 / Savienības iestādes

Geo 3 / Savienības iestādes

Rente

Geo 3

Geo 3

Otrreizējie ienākumi

Geo 4

Geo 4

Vispārējā valdība

Geo 3

Geo 3

Ienākuma, īpašuma u. c. nodokļi

Geo 3

Geo 3

Sociālās iemaksas

Geo 3

Geo 3

Sociālie pabalsti

Geo 3

Geo 3

Pašreizējā starptautiskā sadarbība

Geo 3

Geo 3

t. sk. ar Savienības iestādēm (izņemot ECB)

Savienības iestādes

Savienības iestādes

Dažādi kārtējie pārvedumi

Geo 3

Geo 3

Pievienotās vērtības nodokļa un bruto nacionālā ienākuma pašu resursi

Savienības iestādes

Savienības iestādes

Citi sektori

Geo 3

Geo 3

Ienākuma, īpašuma u.c. nodokļi

Geo 3

Geo 3

Sociālās iemaksas

Geo 3

Geo 3

Sociālie pabalsti

Geo 3

Geo 3

Neto nedzīvības apdrošināšanas prēmijas

Geo 3

Geo 3

Nedzīvības apdrošināšanas atlīdzības

Geo 3

Geo 3

Dažādi kārtējie pārvedumi

Geo 3

Geo 3

t. sk. personiskie pārvedumi (starp rezidentu un nerezidentu mājsaimniecībām)

Geo 3

Geo 3

t. sk. strādājošo naudas pārvedumi

Geo 4

Geo 4

Pensiju tiesību pārmaiņu korekcija

Geo 3

Geo 3

| 2. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

2.

Geo 4

Geo 4

Neproducēto nefinanšu aktīvu bruto iegāde/atsavināšana

Geo 3

Geo 3

Kapitāla pārvedumi

Geo 3

Geo 3

Vispārējā valdība

Geo 3

Geo 3

Kapitāla nodokļi

Geo 3

Geo 3

Ieguldījumu pārvedumi

Geo 3

Geo 3

Citi kapitāla pārvedumi

Geo 3

Geo 3

t. sk. parādu atlaišana

Geo 3

Geo 3

Citi sektori

Geo 3

Geo 3

Kapitāla nodokļi

Geo 3

Geo 3

Ieguldījumu pārvedumi

Geo 3

Geo 3

Citi kapitāla pārvedumi

Geo 3

Geo 3

t. sk. parādu atlaišana

Geo 3

Geo 3

Finanšu aktīvu neto iegāde

Neto radušās saistības

Neto

| 3. | Finanšu konts |
| --- | --- |

3.

Geo 1

Geo 1

Tiešās investīcijas

Geo 4

Geo 4

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 4

Geo 4

| a. | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

a.

Pašu kapitāls

Geo 2

Geo 2

Biržā kotēts

Geo 2

Geo 2

Biržā nekotēts

Geo 2

Geo 2

Pārējais (piemēram, nekustamais īpašums)

Geo 2

Geo 2

| b. | Ieguldījumu fondu daļas |
| --- | --- |

b.

Ieguldījumu fondu daļas

Geo 2

Geo 2

| 1. | Pašu kapitāls, izņemot reinvestēto peļņu |
| --- | --- |

1.

Pašu kapitāls, izņemot reinvestēto peļņu

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 3

Geo 3

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 3

Geo 3

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

| 2. | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

2.

Reinvestētā peļņa

Geo 4

Geo 4

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Parāda instrumenti

Geo 4

Geo 4

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 3

Geo 3

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 3

Geo 3

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Portfeļieguldījumi

Geo 4

Geo 1

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 4

Geo 1

Pašu kapitāla vērtspapīri

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Biržā kotēti

Geo 2

Geo 1

Biržā nekotēti

Geo 2

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Biržā kotēti

Geo 2

Biržā nekotēti

Geo 2

Ieguldījumu fondu daļas

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

t. sk. reinvestētā peļņa

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

t. sk. reinvestētā peļņa

Geo 2

Parāda vērtspapīri

Īstermiņa

Geo 4

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Ilgtermiņa

Geo 4

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Citi ieguldījumi

Geo 4

Geo 4

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 1)

Geo 4

Geo 4

Cits pašu kapitāls

Geo 3

Geo 3

Nauda un noguldījumi

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

Kredīti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3, SVF

Geo 3, SVF

Ilgtermiņa

Geo 3, SVF

Geo 3, SVF

Apdrošināšana, pensiju shēmas un standartizētās garantiju shēmas

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 3

Tirdzniecības kredīti un avansi

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

Citas debitoru/kreditoru saistības

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

SDR

Geo 1

Rezerves aktīvi

Geo 3

| 4. | Balansposteņi |
| --- | --- |

4.

Preču un pakalpojumu bilance

Geo 4

Tekošā konta bilance

Geo 1

Neto kreditēšana (+)/neto aizņemšanās (-) (tekošā un kapitāla konta bilance)

Geo 1

Neto kreditēšana (+)/neto aizņemšanās (-) (no finanšu konta)

Geo 1

Neto novirze

Geo 1

| b) | iekļauj šādu 2.A tabulu:

  “2.A tabula


  Ceturkšņa maksājumu bilance – publicējamā apakškopa | Kredīts | Debets | Atlikums/Neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tekošais konts |

b)

iekļauj šādu 2.A tabulu:

“2.A tabula

Ceturkšņa maksājumu bilance – publicējamā apakškopa

Kredīts

Debets

Atlikums/Neto

1.

Geo 2

Geo 1

Preces

Geo 2

Geo 2

Vispārējās nozīmes preces saskaņā ar maksājumu bilances principu

Geo 1

Geo 1

Preču neto eksports tirdzniecības starpniecības rezultātā

Geo 1

Pakalpojumi

Geo 2

Geo 2

Ražošanas pakalpojumi, apstrādājot citiem piederošus izejmateriālus

Geo 1

Geo 1

Citur neiekļauti apkopes un remonta pakalpojumi

Geo 1

Geo 1

Pārvadājumi

Geo 1

Geo 1

Braucieni

Geo 1

Geo 1

Būvniecība

Geo 1

Geo 1

Apdrošināšanas un pensiju pakalpojumi

Geo 1

Geo 1

Finanšu pakalpojumi

Geo 1

Geo 1

Citur neiekļauta maksa par intelektuālā īpašuma izmantošanu

Geo 1

Geo 1

Telesakaru pakalpojumi, datorpakalpojumi un informācijas pakalpojumi

Geo 1

Geo 1

Citi saimnieciskās darbības pakalpojumi

Geo 1

Geo 1

Individuālie, kultūras un atpūtas pakalpojumi

Geo 1

Geo 1

Citur neklasificēti valdības pakalpojumi

Geo 1

Geo 1

Pakalpojumi neiedalīti

Geo 1

Geo 1

Sākotnējie ienākumi

Geo 2

Geo 1

Atlīdzība nodarbinātajiem

Geo 2

Geo 2

Ieguldījumu ienākumi

Geo 2

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Tiešās investīcijas

Geo 2

Geo 2

Pašu kapitāls

Geo 2

Geo 2

Dividendes un izmaksas no kvazikorporāciju ienākumiem

Geo 1

Geo 1

Reinvestētā peļņa

Geo 1

Geo 1

Parāda instrumenti

Geo 2

Geo 2

Portfeļieguldījumi

Geo 2

Geo 1

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 2

Geo 1

Pašu kapitāla vērtspapīru dividendes

Geo 1

Geo 1

Ieguldījumu fondu daļu ienākumi

Geo 1

Geo 1

Parāda vērtspapīri

Geo 2

Geo 1

Īstermiņa

Geo 2

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 2

Geo 1

Citi ieguldījumi

Geo 2

Geo 2

Procenti

Geo 1

Geo 1

t. sk. procenti pirms NIFSP

Geo 1

Geo 1

Rezerves aktīvi

Geo 1

Citi sākotnējie ienākumi

Geo 2

Geo 2

Otrreizējie ienākumi

Geo 2

Geo 2

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

t. sk. strādājošo naudas pārvedumi

Geo 1

Geo 1

| 2. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

2.

Geo 2

Geo 2

Neproducēto nefinanšu aktīvu bruto iegāde/atsavināšana

Geo 1

Geo 1

Kapitāla pārvedumi

Geo 1

Geo 1

Finanšu aktīvu neto iegāde

Neto radušās saistības

Neto

| 3. | Finanšu konts |
| --- | --- |

3.

Geo 2 (4)

Geo 1

Tiešās investīcijas

Geo 2

Geo 2

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Pašu kapitāls

Geo 2

Geo 2

Parāda instrumenti

Geo 2

Geo 2

Portfeļieguldījumi

Geo 2

Geo 1

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 2

Geo 1

Pašu kapitāla vērtspapīri

Geo 1

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Ieguldījumu fondu daļas

Geo 1

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Emitenta sektors: Pārējās MFI

Geo 1

Parāda vērtspapīri

Geo 2

Geo 1

Īstermiņa

Geo 2

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 2

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Citi ieguldījumi

Geo 2

Geo 2

Cits pašu kapitāls

Geo 1

Geo 1

Nauda un noguldījumi

Geo 2

Geo 2

Centrālā banka

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Kredīti

Geo 2

Geo 2

Centrālā banka

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Apdrošināšana, pensiju shēmas un standartizētās garantiju shēmas

Geo 1

Geo 1

Tirdzniecības kredīti un avansi

Geo 2

Geo 2

t. sk.: Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Citas debitoru/kreditoru saistības

Geo 1

Geo 1

SDR

Geo 1

Rezerves aktīvi

Geo 1

| 4. | Balansposteņi |
| --- | --- |

4.

Preču un pakalpojumu bilance

Geo 2

Tekošā konta bilance

Geo 1

Neto kreditēšana (+)/neto aizņemšanās (-) (tekošā un kapitāla konta bilance)

Geo 1

Neto kreditēšana (+)/neto aizņemšanās (-) (no finanšu konta)

Geo 1

Neto novirze

Geo 1

| c) | ar šādu tabulu aizstāj 4. tabulu:

  “4. tabula


  Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Atlikumi | Valūtas kursu svārstības | Citas pārmaiņas un cenu pārmaiņas | Atlikumi | Valūtas kursu svārstības | Citas pārmaiņas un cenu pārmaiņas | Citas pārmaiņas un cenu pārmaiņas |
| Finanšu konts
   (5) | Geo 1 (6) | | | Geo 1 | | | |
| Tiešās investīcijas | Geo 4 | | | Geo 4 | | | |
| Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas | Geo 4 | Geo 2 | Geo 2 | Geo 4 | Geo 2 | Geo 2 | |
| Tiešo investīciju uzņēmumos | Geo 2 | | | Geo 2 | | | |
| Tiešajos investoros (reversais ieguldījums) | Geo 2 | | | Geo 2 | | | |
| Saistīto uzņēmumu starpā | Geo 2 | | | Geo 2 | | | |
| Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2) (7) | Geo 2 | | | Geo 2 | | | |
| a. | Pašu kapitāls |

c)

ar šādu tabulu aizstāj 4. tabulu:

“4. tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

Aktīvi

Pasīvi

Neto

Atlikumi

Valūtas kursu svārstības

Citas pārmaiņas un cenu pārmaiņas

Atlikumi

Valūtas kursu svārstības

Citas pārmaiņas un cenu pārmaiņas

Citas pārmaiņas un cenu pārmaiņas

Finanšu konts
   (5)

Geo 1 (6)

Geo 1

Tiešās investīcijas

Geo 4

Geo 4

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 2

Geo 2

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 2

Geo 2

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 2

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2) (7)

Geo 2

Geo 2

a.

Biržā kotēts

Geo 2

Geo 2

Biržā nekotēts

Geo 2

Geo 2

Pārējais (piem., nekustamais īpašums)

Geo 2

Geo 2

| b. | Ieguldījumu fondu daļas |
| --- | --- |

b.

Geo 2

Geo 2

Parāda instrumenti

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 2

Geo 2

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 2

Geo 2

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 2

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Portfeļieguldījumi

Geo 4

Geo 1

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 4

Geo 1

Pašu kapitāla vērtspapīri

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Biržā kotēts

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Biržā nekotēts

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Biržā kotēts

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Biržā nekotēts

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Ieguldījumu fondu daļas

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Parāda vērtspapīri

Īstermiņa

Geo 4

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Valūtu dalījumā:

Euro

Geo 2

Geo 1

ASV dolārs

Geo 2

Geo 1

Citas valūtas

Geo 2

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 4

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Ar dzēšanas termiņu līdz 1 gadam (ieskaitot)

Geo 1

Ar dzēšanas termiņu ilgāku par 1 gadu

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Ar dzēšanas termiņu līdz 1 gadam (ieskaitot)

Geo 2

Ar dzēšanas termiņu ilgāku par 1 gadu

Geo 2

Valūtu dalījumā:

Euro

Geo 2

Geo 1

ASV dolārs

Geo 2

Geo 1

Citas valūtas

Geo 2

Geo 1

Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi

Geo 4

Geo 4

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Citi ieguldījumi

Geo 4

Geo 4

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 1)

Geo 4

Geo 4

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Cits pašu kapitāls

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Nauda un noguldījumi

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

Kredīti

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3, SVF

Geo 3, SVF

Ilgtermiņa

Geo 3, SVF

Geo 3, SVF

Apdrošināšana, pensiju shēmas un standartizētās garantiju shēmas

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 3

Tirdzniecības kredīti un avansi

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

Citas debitoru/kreditoru saistības

Geo 2

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

SDR

Geo 1

Geo 1

| d) | iekļauj šādu 4.A tabulu:

  “4.A tabula


  Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance – publicējamā apakškopa | Atlikumi |
| --- | --- | --- |
| | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| Finanšu konts | Geo 2 | Geo 1 | |
| Tiešās investīcijas | Geo 2 | Geo 2 | |
| Pārējās MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Vispārējā valdība | Geo 1 | Geo 1 | |
| Citi sektori | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finanšu sabiedrības, izņemot MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pašu kapitāls | Geo 2 | Geo 2 | |
| Parāda instrumenti | Geo 2 | Geo 2 | |
| Portfeļieguldījumi | Geo 2 | Geo 1 | |
| Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas | Geo 2 | Geo 1 | |
| Pašu kapitāla vērtspapīri | Geo 1 | Geo 1 | |
| Centrālā banka | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pārējās MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Vispārējā valdība | Geo 1 | Geo 1 | |
| Citi sektori | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finanšu sabiedrības, izņemot MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Geo 1 | Geo 1 | |
| Ieguldījumu fondu daļas | Geo 1 | Geo 1 | |
| Centrālā banka | Geo 1 | | |
| Pārējās MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Vispārējā valdība | Geo 1 | | |
| Citi sektori | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finanšu sabiedrības, izņemot MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Geo 1 | | |
| Emitenta sektors: Pārējās MFI | Geo 1 | | |
| Parāda vērtspapīri | Geo 2 | Geo 1 | |
| Īstermiņa | Geo 2 | Geo 1 | |
| Centrālā banka | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pārējās MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Vispārējā valdība | Geo 1 | Geo 1 | |
| Citi sektori | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finanšu sabiedrības, izņemot MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Geo 1 | Geo 1 | |
| Ilgtermiņa | Geo 2 | Geo 1 | |
| Centrālā banka | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pārējās MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Vispārējā valdība | Geo 1 | Geo 1 | |
| Citi sektori | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finanšu sabiedrības, izņemot MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Geo 1 | Geo 1 | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi | | | Geo 1 |
| Centrālā banka | | | Geo 1 |
| Pārējās MFI | | | Geo 1 |
| Vispārējā valdība | | | Geo 1 |
| Citi sektori | | | Geo 1 |
| Finanšu sabiedrības, izņemot MFI | | | Geo 1 |
| Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | | | Geo 1 |
| Citi ieguldījumi | Geo 2 | Geo 2 | |
| Cits pašu kapitāls | Geo 1 | Geo 1 | |
| Nauda un noguldījumi | Geo 2 | Geo 2 | |
| Centrālā banka | Geo 1 | Geo 1 | |
| Īstermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Ilgtermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Pārējās MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Īstermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Ilgtermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Vispārējā valdība | Geo 1 | Geo 1 | |
| Īstermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Ilgtermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Citi sektori | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finanšu sabiedrības, izņemot MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Īstermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Ilgtermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Geo 1 | Geo 1 | |
| Īstermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Ilgtermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Kredīti | Geo 2 | Geo 2 | |
| Centrālā banka | Geo 1 | | |
| Īstermiņa | Geo 1 | | |
| Ilgtermiņa | Geo 1 | | |
| Pārējās MFI | Geo 1 | | |
| Īstermiņa | Geo 1 | | |
| Ilgtermiņa | Geo 1 | | |
| Vispārējā valdība | Geo 1 | Geo 1 | |
| Īstermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Ilgtermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Citi sektori | Geo 1 | Geo 1 | |
| Finanšu sabiedrības, izņemot MFI | Geo 1 | Geo 1 | |
| Īstermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Ilgtermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Geo 1 | Geo 1 | |
| Īstermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Ilgtermiņa | Geo 1 | Geo 1 | |
| Apdrošināšana, pensiju shēmas un standartizētās garantiju shēmas | Geo 1 | Geo 1 | |
| Tirdzniecības kredīti un avansi | Geo 2 | Geo 2 | |
| t. sk.: Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Geo 1 | Geo 1 | |
| Citas debitoru/kreditoru saistības | Geo 1 | Geo 1 | |
| SDR | | Geo 1” | |

d)

iekļauj šādu 4.A tabulu:

“4.A tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance – publicējamā apakškopa

Atlikumi

Aktīvi

Pasīvi

Neto

Finanšu konts

Geo 2

Geo 1

Tiešās investīcijas

Geo 2

Geo 2

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Pašu kapitāls

Geo 2

Geo 2

Parāda instrumenti

Geo 2

Geo 2

Portfeļieguldījumi

Geo 2

Geo 1

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 2

Geo 1

Pašu kapitāla vērtspapīri

Geo 1

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Ieguldījumu fondu daļas

Geo 1

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Emitenta sektors: Pārējās MFI

Geo 1

Parāda vērtspapīri

Geo 2

Geo 1

Īstermiņa

Geo 2

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 2

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi

Geo 1

Centrālā banka

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Citi ieguldījumi

Geo 2

Geo 2

Cits pašu kapitāls

Geo 1

Geo 1

Nauda un noguldījumi

Geo 2

Geo 2

Centrālā banka

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Kredīti

Geo 2

Geo 2

Centrālā banka

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Pārējās MFI

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Finanšu sabiedrības, izņemot MFI

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Apdrošināšana, pensiju shēmas un standartizētās garantiju shēmas

Geo 1

Geo 1

Tirdzniecības kredīti un avansi

Geo 2

Geo 2

t. sk.: Nefinanšu sabiedrības, mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Geo 1

Geo 1

Citas debitoru/kreditoru saistības

Geo 1

Geo 1

SDR

Geo 1”

---

(1)  Noteiktu posteņu jēdzieni un definīcijas precizēti III pielikumā.

(2)  Prasītie ģeogrāfiskie dalījumi precizēti 7. tabulā.

(3)  Prasītie institucionālo sektoru dalījumi precizēti 8. tabulā.”;

(4)  T. sk. “atvasinātie finanšu instrumenti – neto”.” ;

(5)  Noteiktu posteņu jēdzieni un definīcijas precizēti III pielikumā.

(6)  Prasītie ģeogrāfiskie dalījumi precizēti 7. tabulā.

(7)  Prasītie institucionālo sektoru dalījumi precizēti 8. tabulā.”;

---