# Den Europæiske Unions L 91/2014

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2014.091.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 91 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang27. marts 2014 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2014.091.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 91

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang27. marts 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 307/2014 af 24. marts 2014 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, efter en interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009 | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 308/2014 af 20. marts 2014 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (BGB)) | 7 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 309/2014 af 20. marts 2014 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Aceite de la Comunitat Valenciana (BOB)] | 9 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 310/2014 af 25. marts 2014 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur | 10 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 311/2014 af 25. marts 2014 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur | 12 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 312/2014 af 26. marts 2014 om en netregel for balancering af gastransmissionsnet (
  1
  ) | 15 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 313/2014 af 26. marts 2014 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Pecorino Sardo (BOB)] | 36 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 314/2014 af 26. marts 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 38 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/169/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 24. marts 2014 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU om godkendelse af Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram | 40 |
| | | 2014/170/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 24. marts 2014 om en liste over ikke-samarbejdende tredjelande for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri i henhold til forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri | 43 |
| | | 2014/171/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 24. marts 2014 om beskikkelse af et dansk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 48 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 307/2014 af 24. marts 2014 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, efter en interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 308/2014 af 20. marts 2014 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (BGB))

7

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 309/2014 af 20. marts 2014 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Aceite de la Comunitat Valenciana (BOB)]

9

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 310/2014 af 25. marts 2014 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

10

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 311/2014 af 25. marts 2014 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

12

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 312/2014 af 26. marts 2014 om en netregel for balancering af gastransmissionsnet (
  1
  )

1

15

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 313/2014 af 26. marts 2014 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Pecorino Sardo (BOB)]

36

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 314/2014 af 26. marts 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

38

AFGØRELSER

2014/169/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 24. marts 2014 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU om godkendelse af Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram

40

2014/170/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 24. marts 2014 om en liste over ikke-samarbejdende tredjelande for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri i henhold til forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

43

2014/171/EU

*

Rådets afgørelse af 24. marts 2014 om beskikkelse af et dansk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/1

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 307/2014

af 24. marts 2014

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, efter en interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | På baggrund af en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 682/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand og henhørende under KN-kode ex 2001 90 30 og ex 2005 80 00. Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 3,1 % og 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

På baggrund af en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 682/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand og henhørende under KN-kode ex 2001 90 30 og ex 2005 80 00. Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 3,1 % og 12,9 %.

| (2) | Ved forordning (EF) nr. 954/2008 (3) ændrede Rådet de gældende foranstaltninger med hensyn til en eksporterende producent og følgelig toldsatsen for »alle andre virksomheder«, der efterfølgende lå på mellem 3,1 % og 14,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Ved forordning (EF) nr. 954/2008 (3) ændrede Rådet de gældende foranstaltninger med hensyn til en eksporterende producent og følgelig toldsatsen for »alle andre virksomheder«, der efterfølgende lå på mellem 3,1 % og 14,3 %.

| (3) | Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»udløbsundersøgelsen«), opretholdt Rådet ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 (4) tolden på mellem 3,1 % og 14,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»udløbsundersøgelsen«), opretholdt Rådet ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 (4) tolden på mellem 3,1 % og 14,3 %.

2.   Anmodning om fornyet undersøgelse

| (4) | Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) har modtaget en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen blev indgivet af River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (»ansøgeren«), en eksporterende producent fra Thailand. |
| --- | --- |

(4)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) har modtaget en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen blev indgivet af River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (»ansøgeren«), en eksporterende producent fra Thailand.

| (5) | Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angik ansøgeren. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angik ansøgeren.

| (6) | I sin anmodning fremlagde ansøgeren for så vidt angår dumpingaspektet umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, der blev lagt til grund for indførelsen af de gældende foranstaltninger, havde ændret sig, og at disse ændringer var af varig karakter. |
| --- | --- |

(6)

I sin anmodning fremlagde ansøgeren for så vidt angår dumpingaspektet umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, der blev lagt til grund for indførelsen af de gældende foranstaltninger, havde ændret sig, og at disse ændringer var af varig karakter.

| (7) | Ansøgeren hævdede navnlig, at de ændrede omstændigheder vedrører ændringer i det varesortiment, virksomheden forhandler, hvilket har en direkte indvirkning på produktionsomkostningerne. En sammenligning af virksomhedens hjemmemarkedspriser og virksomhedens eksportpriser til Unionen viste, at dumpingmargenen tilsyneladende var lavere end niveauet for de nuværende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

Ansøgeren hævdede navnlig, at de ændrede omstændigheder vedrører ændringer i det varesortiment, virksomheden forhandler, hvilket har en direkte indvirkning på produktionsomkostningerne. En sammenligning af virksomhedens hjemmemarkedspriser og virksomhedens eksportpriser til Unionen viste, at dumpingmargenen tilsyneladende var lavere end niveauet for de nuværende foranstaltninger.

3.   Indledning af en delvis interimsundersøgelse

| (8) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår ansøgeren. På dette grundlag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (5) den 14. februar 2013 (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår ansøgeren. På dette grundlag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (5) den 14. februar 2013 (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.

4.   Nuværende undersøgelsesperiode

| (9) | Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 2011 til 31. december 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 2011 til 31. december 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).

5.   Parter, som er berørt af undersøgelsen

| (10) | Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og sammenslutningen af EU-producenter (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux »AETMD«) om indledningen af interimsundersøgelsen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og sammenslutningen af EU-producenter (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux »AETMD«) om indledningen af interimsundersøgelsen.

| (11) | Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(11)

Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (12) | De skriftlige bemærkninger fra AETMD blev overvejet og taget i betragtning, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(12)

De skriftlige bemærkninger fra AETMD blev overvejet og taget i betragtning, hvor det var relevant.

| (13) | For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og modtog en besvarelse inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

(13)

For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og modtog en besvarelse inden for den fastsatte frist.

| (14) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på afgørelse af spørgsmålet om dumping. Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos ansøgeren i Thailand i Bangkok og Kanchanaburi. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på afgørelse af spørgsmålet om dumping. Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos ansøgeren i Thailand i Bangkok og Kanchanaburi.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (15) | Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og udløbsundersøgelserne, nemlig sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, henhørende under KN kode ex 2001 90 30, og sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2005 80 00, med oprindelse i Thailand. |
| --- | --- |

(15)

Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og udløbsundersøgelserne, nemlig sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, henhørende under KN kode ex 2001 90 30, og sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2005 80 00, med oprindelse i Thailand.

2.   Samme vare

| (16) | Det blev fastslået i den oprindelige undersøgelse og bekræftet i udløbsundersøgelsen, at sukkermajs fremstillet og solgt i Unionen og sukkermajs fremstillet og solgt i Thailand i store træk har de samme fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som sukkermajs fremstillet i Thailand og solgt til eksport til Unionen. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(16)

Det blev fastslået i den oprindelige undersøgelse og bekræftet i udløbsundersøgelsen, at sukkermajs fremstillet og solgt i Unionen og sukkermajs fremstillet og solgt i Thailand i store træk har de samme fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som sukkermajs fremstillet i Thailand og solgt til eksport til Unionen. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

1.   Fastsættelse af den normale værdi

| (17) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, første punktum, undersøgte Kommissionen først, om ansøgerens samlede hjemmemarkedssalg af samme vare i NUP var repræsentativt. Salget på hjemmemarkedet er repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i NUP. |
| --- | --- |

(17)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, første punktum, undersøgte Kommissionen først, om ansøgerens samlede hjemmemarkedssalg af samme vare i NUP var repræsentativt. Salget på hjemmemarkedet er repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i NUP.

| (18) | Det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare fandtes at være repræsentativt. |
| --- | --- |

(18)

Det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare fandtes at være repræsentativt.

| (19) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper der solgtes på hjemmemarkedet, som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper der solgtes på hjemmemarkedet, som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.

| (20) | For hver af disse varetyper fastslog Kommissionen, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i NUP udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg til Unionen af den identiske eller sammenlignelige varetype. |
| --- | --- |

(20)

For hver af disse varetyper fastslog Kommissionen, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i NUP udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg til Unionen af den identiske eller sammenlignelige varetype.

| (21) | Kommissionen fastslog, at for alle de varetyper, der blev solgt med henblik på eksport til Unionen, var ansøgerens hjemmemarkedssalg af et repræsentativt omfang. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen fastslog, at for alle de varetyper, der blev solgt med henblik på eksport til Unionen, var ansøgerens hjemmemarkedssalg af et repræsentativt omfang.

| (22) | Dernæst fastsatte Kommissionen andelen af rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i NUP for at afgøre, hvorvidt det faktiske hjemmemarkedssalg skulle anvendes til at beregne den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(22)

Dernæst fastsatte Kommissionen andelen af rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i NUP for at afgøre, hvorvidt det faktiske hjemmemarkedssalg skulle anvendes til at beregne den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (23) | Den normale værdi er baseret på den faktiske hjemmemarkedspris pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis






  — | mængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(23)

Den normale værdi er baseret på den faktiske hjemmemarkedspris pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis

—

mængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

| — | den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

—

den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (24) | Kommissionens analyse af hjemmemarkedssalget viste, at mere end 90 % af hjemmemarkedssalget var rentabelt, og at de vejede gennemsnitlige salgspriser var højere end produktionsomkostningerne pr. enhed. Den normale værdi blev derfor beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg i NUP. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionens analyse af hjemmemarkedssalget viste, at mere end 90 % af hjemmemarkedssalget var rentabelt, og at de vejede gennemsnitlige salgspriser var højere end produktionsomkostningerne pr. enhed. Den normale værdi blev derfor beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg i NUP.

2.   Fastsættelse af eksportprisen

| (25) | Ansøgerens samlede eksportsalg til Unionen foregik direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen eller Thailand. Eksportprisen er derfor fastsat på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(25)

Ansøgerens samlede eksportsalg til Unionen foregik direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen eller Thailand. Eksportprisen er derfor fastsat på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.   Sammenligning

| (26) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis.

| (27) | Hvor det var berettiget, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(27)

Hvor det var berettiget, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (28) | Der blev foretaget justeringer for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings-, laste- og emballeringsomkostninger, provisioner, kreditomkostninger og bankgebyrer, hvor det var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(28)

Der blev foretaget justeringer for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings-, laste- og emballeringsomkostninger, provisioner, kreditomkostninger og bankgebyrer, hvor det var relevant og berettiget.

| (29) | Ansøgeren krævede en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), for en forskel i mærkeværdi ved salg under eget mærke på hjemmemarkedet og ved salg under eget mærke på EU-markedet. Angiveligt er mærkeværdien af ansøgerens eget mærke højere på det thailandske marked end på EU-markedet. For at underbygge denne påstand henviste ansøgeren til den justering, der blev foretaget i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen. |
| --- | --- |

(29)

Ansøgeren krævede en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), for en forskel i mærkeværdi ved salg under eget mærke på hjemmemarkedet og ved salg under eget mærke på EU-markedet. Angiveligt er mærkeværdien af ansøgerens eget mærke højere på det thailandske marked end på EU-markedet. For at underbygge denne påstand henviste ansøgeren til den justering, der blev foretaget i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen.

| (30) | I denne interimsundersøgelse er ansøgerens situation imidlertid forskellig fra situationen for andre eksporterende producenter, for hvilke der blev indrømmet justering i den oprindelige undersøgelse og udløbsundersøgelsen. Den justering, der blev foretaget i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen, vedrører specifikt eksporterende producenter, hvis salg på hjemmemarkedet foregår under eget mærke, mens salget til Unionen foregår under detailhandlerens mærke. I denne interimsundersøgelse foregår ansøgerens salg under eget mærke både på hjemmemarkedet og på EU-markedet. Derudover var justeringen, som blev foretaget i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen, en justering af fortjenstmargenen i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6. I denne interimsundersøgelse baseres den normale værdi imidlertid på ansøgerens faktiske hjemmemarkedspriser. |
| --- | --- |

(30)

I denne interimsundersøgelse er ansøgerens situation imidlertid forskellig fra situationen for andre eksporterende producenter, for hvilke der blev indrømmet justering i den oprindelige undersøgelse og udløbsundersøgelsen. Den justering, der blev foretaget i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen, vedrører specifikt eksporterende producenter, hvis salg på hjemmemarkedet foregår under eget mærke, mens salget til Unionen foregår under detailhandlerens mærke. I denne interimsundersøgelse foregår ansøgerens salg under eget mærke både på hjemmemarkedet og på EU-markedet. Derudover var justeringen, som blev foretaget i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen, en justering af fortjenstmargenen i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6. I denne interimsundersøgelse baseres den normale værdi imidlertid på ansøgerens faktiske hjemmemarkedspriser.

| (31) | For så vidt angår den påståede mangel på mærkeværdi ved salg til EU-markedet, er importøren af den pågældende vare, der bærer ansøgerens varemærke, specialiseret i import af mærkebeskyttede fødevareprodukter, især fra Asien. Ansøgeren gav ikke nogen forklaring på eller fremlagde bevis for, hvorfor salg til netop denne importør skulle medføre en lavere værdi end mærkeværdien på ansøgerens hjemmemarked. Kommissionen konkluderede derfor, at ansøgeren ikke har dokumenteret, at den påståede forskel i mærkeværdi påvirker priserne og prissammenligneligheden. |
| --- | --- |

(31)

For så vidt angår den påståede mangel på mærkeværdi ved salg til EU-markedet, er importøren af den pågældende vare, der bærer ansøgerens varemærke, specialiseret i import af mærkebeskyttede fødevareprodukter, især fra Asien. Ansøgeren gav ikke nogen forklaring på eller fremlagde bevis for, hvorfor salg til netop denne importør skulle medføre en lavere værdi end mærkeværdien på ansøgerens hjemmemarked. Kommissionen konkluderede derfor, at ansøgeren ikke har dokumenteret, at den påståede forskel i mærkeværdi påvirker priserne og prissammenligneligheden.

| (32) | Ansøgeren gjorde ligeledes krav på samme justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k). Da ansøgeren imidlertid ikke har påvist, at den påståede forskel har indvirkning på priserne og prissammenligneligheden, kunne der heller ikke indrømmes en justering i henhold til denne bestemmelse. |
| --- | --- |

(32)

Ansøgeren gjorde ligeledes krav på samme justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k). Da ansøgeren imidlertid ikke har påvist, at den påståede forskel har indvirkning på priserne og prissammenligneligheden, kunne der heller ikke indrømmes en justering i henhold til denne bestemmelse.

| (33) | Kravet om en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), og artikel 2, stk. 10, litra k), må derfor afvises. |
| --- | --- |

(33)

Kravet om en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), og artikel 2, stk. 10, litra k), må derfor afvises.

| (34) | Under henvisning til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), krævede ansøgeren også justering for en eksportafgiftsnedsættelse, der betales af staten. Når den pågældende vare sælges til eksport, bl.a. til EU-markedet, betaler staten et vist beløb til ansøgeren. |
| --- | --- |

(34)

Under henvisning til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), krævede ansøgeren også justering for en eksportafgiftsnedsættelse, der betales af staten. Når den pågældende vare sælges til eksport, bl.a. til EU-markedet, betaler staten et vist beløb til ansøgeren.

| (35) | Ansøgeren kunne påvise, at et beløb svarende til under 0,5 % af fakturaværdien udbetales til ansøgeren i forbindelse med eksport til EU-markedet. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), er det dog normalværdien, der skal justeres, såfremt betingelserne i den artikel er opfyldt, og ikke eksportprisen, som ansøgeren påstår. Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at der ikke kunne påvises nogen direkte forbindelse mellem de betalinger, ansøgeren havde modtaget for så vidt angår den pågældende vare ved eksport til Unionen, og importafgifterne for de råmaterialer, der fysisk indgår heri. |
| --- | --- |

(35)

Ansøgeren kunne påvise, at et beløb svarende til under 0,5 % af fakturaværdien udbetales til ansøgeren i forbindelse med eksport til EU-markedet. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), er det dog normalværdien, der skal justeres, såfremt betingelserne i den artikel er opfyldt, og ikke eksportprisen, som ansøgeren påstår. Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at der ikke kunne påvises nogen direkte forbindelse mellem de betalinger, ansøgeren havde modtaget for så vidt angår den pågældende vare ved eksport til Unionen, og importafgifterne for de råmaterialer, der fysisk indgår heri.

| (36) | Ansøgeren gjorde ligeledes krav på samme justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k). Da ansøgeren imidlertid ikke kunne påvise nogen forbindelse mellem eksportafgiftsnedsættelsen og prisfastsættelsen af den pågældende eksporterede vare, kunne kravet ikke accepteres. |
| --- | --- |

(36)

Ansøgeren gjorde ligeledes krav på samme justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k). Da ansøgeren imidlertid ikke kunne påvise nogen forbindelse mellem eksportafgiftsnedsættelsen og prisfastsættelsen af den pågældende eksporterede vare, kunne kravet ikke accepteres.

| (37) | Kravet om en justering for eksportafgiftsnedsættelse i henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), og artikel 2, stk. 10, litra k), må derfor afvises. |
| --- | --- |

(37)

Kravet om en justering for eksportafgiftsnedsættelse i henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), og artikel 2, stk. 10, litra k), må derfor afvises.

4.   Dumping i NUP

| (38) | Den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den pågældende vare, som eksporteres til Unionen, blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11, og artikel 2, stk. 12. |
| --- | --- |

(38)

Den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den pågældende vare, som eksporteres til Unionen, blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11, og artikel 2, stk. 12.

| (39) | Følgelig udgør den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 3,6 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(39)

Følgelig udgør den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 3,6 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.

4.   DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER

| (40) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, undersøgte Kommissionen, om de omstændigheder, der blev lagt til grund for den gældende dumpingmargen, havde ændret sig, og om denne ændring var af varig karakter. |
| --- | --- |

(40)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, undersøgte Kommissionen, om de omstændigheder, der blev lagt til grund for den gældende dumpingmargen, havde ændret sig, og om denne ændring var af varig karakter.

| (41) | I anmodningen om en fornyet undersøgelse havde ansøgeren henvist til ændringer i det varesortiment, der forhandles af ansøgeren, hvilket ville have en direkte indvirkning på produktionsomkostningerne. Undersøgelsen har bekræftet, at ansøgeren som følge af en virksomhedsomstrukturering ikke længere fremstiller og sælger visse produkter, som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, og at dette har haft indvirkning på produktionsomkostningerne for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(41)

I anmodningen om en fornyet undersøgelse havde ansøgeren henvist til ændringer i det varesortiment, der forhandles af ansøgeren, hvilket ville have en direkte indvirkning på produktionsomkostningerne. Undersøgelsen har bekræftet, at ansøgeren som følge af en virksomhedsomstrukturering ikke længere fremstiller og sælger visse produkter, som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, og at dette har haft indvirkning på produktionsomkostningerne for den pågældende vare.

| (42) | AETMD har udtalt, at den omstrukturering, der er foretaget af ansøgeren, ikke nødvendigvis er af varig karakter, da den let kan ændres igen. |
| --- | --- |

(42)

AETMD har udtalt, at den omstrukturering, der er foretaget af ansøgeren, ikke nødvendigvis er af varig karakter, da den let kan ændres igen.

| (43) | Ansøgerens ledelse ville rent faktisk kunne ændre omstruktureringen, hvis den ønsker det. Der er imidlertid ikke noget, der tyder på, at ansøgerens beslutning om at omstrukturere og strømline markedsføringen af gruppens varer mellem gruppens virksomheder ikke vil være af varig karakter. Desuden fandt omstruktureringen allerede sted i 2009, hvilket tyder på, at den nye virksomhedsstruktur er af varig karakter. |
| --- | --- |

(43)

Ansøgerens ledelse ville rent faktisk kunne ændre omstruktureringen, hvis den ønsker det. Der er imidlertid ikke noget, der tyder på, at ansøgerens beslutning om at omstrukturere og strømline markedsføringen af gruppens varer mellem gruppens virksomheder ikke vil være af varig karakter. Desuden fandt omstruktureringen allerede sted i 2009, hvilket tyder på, at den nye virksomhedsstruktur er af varig karakter.

| (44) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog AETMD sin påstand om, at ændringen, der lå til grund for indledningen af den fornyede undersøgelse, ikke kunne anses for at være af varig karakter. AETMD satte navnlig spørgsmålstegn ved, hvilken indvirkning den interne omorganisering i gruppen havde for produktionsomkostningerne, og hævdede, at omkostningerne inden for gruppen blot kunne omfordeles for at mindske den normale værdi. Derfor kunne de nye produktionsomkostninger ikke betragtes som værende af varig karakter. AETMD bemærkede endvidere, at datterselskabet, der var ansvarligt for produktion og salg af ferske varer, havde samme adresse som ansøgeren. AETMD hævdede, at dette var et yderligere tegn på, at der ikke var tale om nogen gennemgribende og varig omorganisering. |
| --- | --- |

(44)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog AETMD sin påstand om, at ændringen, der lå til grund for indledningen af den fornyede undersøgelse, ikke kunne anses for at være af varig karakter. AETMD satte navnlig spørgsmålstegn ved, hvilken indvirkning den interne omorganisering i gruppen havde for produktionsomkostningerne, og hævdede, at omkostningerne inden for gruppen blot kunne omfordeles for at mindske den normale værdi. Derfor kunne de nye produktionsomkostninger ikke betragtes som værende af varig karakter. AETMD bemærkede endvidere, at datterselskabet, der var ansvarligt for produktion og salg af ferske varer, havde samme adresse som ansøgeren. AETMD hævdede, at dette var et yderligere tegn på, at der ikke var tale om nogen gennemgribende og varig omorganisering.

| (45) | Som reaktion på AETMD's påstand i betragtning 44 understregede ansøgeren, at omorganiseringen også medførte et forbedret omkostningsregnskabssystem, hvor flaskehalse kunne påvises og afhjælpes for at optimere produktionen og mindske fremstillingsomkostningerne. Ansøgeren understregede også, at ændringer i 2009-omorganiseringen på nuværende tidspunkt ville være en meget kompliceret proces, eftersom ansøgerens moderselskab, Agripure Holding PLC, er noteret på den thailandske fondsbørs. |
| --- | --- |

(45)

Som reaktion på AETMD's påstand i betragtning 44 understregede ansøgeren, at omorganiseringen også medførte et forbedret omkostningsregnskabssystem, hvor flaskehalse kunne påvises og afhjælpes for at optimere produktionen og mindske fremstillingsomkostningerne. Ansøgeren understregede også, at ændringer i 2009-omorganiseringen på nuværende tidspunkt ville være en meget kompliceret proces, eftersom ansøgerens moderselskab, Agripure Holding PLC, er noteret på den thailandske fondsbørs.

| (46) | Risikoen for, at ansøgeren skulle ændre omorganiseringen, er allerede blevet behandlet i betragtning 43. |
| --- | --- |

(46)

Risikoen for, at ansøgeren skulle ændre omorganiseringen, er allerede blevet behandlet i betragtning 43.

| (47) | Med henblik på at kontrollere nøjagtigheden af påstandene i anmodningen om indledning af denne undersøgelse foretog Kommissionen desuden en sammenligning af produktionsomkostningerne for de varetyper, som blev eksporteret til Unionen i den oprindelige undersøgelse (dvs. inden ansøgerens omorganisering i 2009), i forhold til NUP. Sammenligningen viste, at fremstillingsomkostningerne pr. enhed har ændret sig betydeligt. Denne konstaterede ændring i fremstillingsomkostninger pr. enhed går videre end til blot at omfordele omkostningerne og skyldes en reel reduktion i de indirekte produktionsomkostninger såsom faste fremstillingsomkostninger og arbejdskraftomkostninger. |
| --- | --- |

(47)

Med henblik på at kontrollere nøjagtigheden af påstandene i anmodningen om indledning af denne undersøgelse foretog Kommissionen desuden en sammenligning af produktionsomkostningerne for de varetyper, som blev eksporteret til Unionen i den oprindelige undersøgelse (dvs. inden ansøgerens omorganisering i 2009), i forhold til NUP. Sammenligningen viste, at fremstillingsomkostningerne pr. enhed har ændret sig betydeligt. Denne konstaterede ændring i fremstillingsomkostninger pr. enhed går videre end til blot at omfordele omkostningerne og skyldes en reel reduktion i de indirekte produktionsomkostninger såsom faste fremstillingsomkostninger og arbejdskraftomkostninger.

| (48) | For så vidt angår spørgsmålet om, hvorfor ansøgeren og dennes datterselskab deler den samme administrative adresse, er dette almindelig praksis blandt virksomheder. Derudover bemærkede Kommissionen under kontrolbesøget hos ansøgeren, at produktionsanlæggene og færdigvarelagrene i bygningerne var afsat til produktion af sukkermajs. Der var ingen synlige spor efter produktion og oplagring af de ferske varer, der sælges af datterselskabet. |
| --- | --- |

(48)

For så vidt angår spørgsmålet om, hvorfor ansøgeren og dennes datterselskab deler den samme administrative adresse, er dette almindelig praksis blandt virksomheder. Derudover bemærkede Kommissionen under kontrolbesøget hos ansøgeren, at produktionsanlæggene og færdigvarelagrene i bygningerne var afsat til produktion af sukkermajs. Der var ingen synlige spor efter produktion og oplagring af de ferske varer, der sælges af datterselskabet.

| (49) | Under henvisning til AETMD's og ansøgerens påstande og efter at have påvist et reelt fald i fremstillingsomkostningerne pr. enhed mellem tidspunktet for den oprindelige undersøgelse og NUP, må påstanden, som er fremsat af AETMD, afvises. |
| --- | --- |

(49)

Under henvisning til AETMD's og ansøgerens påstande og efter at have påvist et reelt fald i fremstillingsomkostningerne pr. enhed mellem tidspunktet for den oprindelige undersøgelse og NUP, må påstanden, som er fremsat af AETMD, afvises.

| (50) | AETMD har også forelagt, at ansøgeren planlagde at øge sin produktionskapacitet i 2013 med ca. 40 %. Ifølge AETMD ville dette være i strid med ansøgerens påstand om, at de nye, reviderede produktionsomkostninger (der fulgte af omstruktureringen) ville være af varig karakter. |
| --- | --- |

(50)

AETMD har også forelagt, at ansøgeren planlagde at øge sin produktionskapacitet i 2013 med ca. 40 %. Ifølge AETMD ville dette være i strid med ansøgerens påstand om, at de nye, reviderede produktionsomkostninger (der fulgte af omstruktureringen) ville være af varig karakter.

| (51) | Undersøgelsen bekræftede, at ansøgeren er i færd med at øge sin produktionskapacitet. Virkningerne af den forøgede kapacitet var en af de faktorer, der i udløbsundersøgelsen førte til konklusionen om, at der var risiko for fortsat dumping (6). |
| --- | --- |

(51)

Undersøgelsen bekræftede, at ansøgeren er i færd med at øge sin produktionskapacitet. Virkningerne af den forøgede kapacitet var en af de faktorer, der i udløbsundersøgelsen førte til konklusionen om, at der var risiko for fortsat dumping (6).

| (52) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog AETMD påstanden om, at investeringerne i ny produktionskapacitet nødvendigvis vil få indvirkning på produktionsomkostningerne, og de gældende produktionsomkostninger, som hjemmemarkedspriserne blev sammenlignet med i denne undersøgelse (jf. betragtning 24), er derfor ikke er af varig karakter. Navnlig foretog AETMD beregninger ud fra de foreliggende kilder, hvorefter det blev konkluderet, at de samlede omkostninger ville stige på grund af den øgede afskrivning med ca. 10 % i forhold til de nuværende omkostninger. |
| --- | --- |

(52)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog AETMD påstanden om, at investeringerne i ny produktionskapacitet nødvendigvis vil få indvirkning på produktionsomkostningerne, og de gældende produktionsomkostninger, som hjemmemarkedspriserne blev sammenlignet med i denne undersøgelse (jf. betragtning 24), er derfor ikke er af varig karakter. Navnlig foretog AETMD beregninger ud fra de foreliggende kilder, hvorefter det blev konkluderet, at de samlede omkostninger ville stige på grund af den øgede afskrivning med ca. 10 % i forhold til de nuværende omkostninger.

| (53) | Ansøgeren modsagde ikke AETMD’s påstand om øgede afskrivningsomkostninger i sig selv, men understregede, at disse øgede afskrivningsomkostninger ville blive udlignet af stigninger i de samlede indtægter (gennem øget salg) og af reduktioner i andre omkostninger som følge af større automatisering. |
| --- | --- |

(53)

Ansøgeren modsagde ikke AETMD’s påstand om øgede afskrivningsomkostninger i sig selv, men understregede, at disse øgede afskrivningsomkostninger ville blive udlignet af stigninger i de samlede indtægter (gennem øget salg) og af reduktioner i andre omkostninger som følge af større automatisering.

| (54) | Som nævnt i betragtning 51 er ansøgeren i gang med at investere i nye produktionsanlæg. Investeringer i nye anlæg kan medføre øgede udgifter til afskrivning. På den anden side kan nye produktionsanlæg, hvilket ansøgeren også gjorde opmærksom på i sit svar på AETMD’s bemærkninger, ligeledes medføre ændringer (i forhold til eksisterende produktionslinjer) i eksempelvis automatiseringsniveauet. Disse ændringer bør direkte kunne mindske arbejdskraft- og energiomkostningerne og kan kompensere for øgede udgifter til afskrivning. |
| --- | --- |

(54)

Som nævnt i betragtning 51 er ansøgeren i gang med at investere i nye produktionsanlæg. Investeringer i nye anlæg kan medføre øgede udgifter til afskrivning. På den anden side kan nye produktionsanlæg, hvilket ansøgeren også gjorde opmærksom på i sit svar på AETMD’s bemærkninger, ligeledes medføre ændringer (i forhold til eksisterende produktionslinjer) i eksempelvis automatiseringsniveauet. Disse ændringer bør direkte kunne mindske arbejdskraft- og energiomkostningerne og kan kompensere for øgede udgifter til afskrivning.

| (55) | Alt i alt kan det konkluderes, at den samlede virkning på produktionsomkostningerne pr. fremstillet enhed ikke kan beregnes, førend de nye anlæg er taget i brug, og eventuelle yderligere omkostninger fremgår af regnskaberne. |
| --- | --- |

(55)

Alt i alt kan det konkluderes, at den samlede virkning på produktionsomkostningerne pr. fremstillet enhed ikke kan beregnes, førend de nye anlæg er taget i brug, og eventuelle yderligere omkostninger fremgår af regnskaberne.

| (56) | Ikke desto mindre, og under hensyntagen til formålet med investeringen (øget effektivitet og konkurrenceevne og reducerede fremstillingsomkostninger pr. enhed), forventes det i hvert fald på mellemlang og lang sigt, at der ikke sker nogen væsentlig stigning i produktionsomkostningerne pr. enhed. Under sådanne omstændigheder forventes det, at den normale værdi stadig vil være baseret på hjemmemarkedspriserne ligesom i denne undersøgelse. AETMD's påstand må derfor afvises. |
| --- | --- |

(56)

Ikke desto mindre, og under hensyntagen til formålet med investeringen (øget effektivitet og konkurrenceevne og reducerede fremstillingsomkostninger pr. enhed), forventes det i hvert fald på mellemlang og lang sigt, at der ikke sker nogen væsentlig stigning i produktionsomkostningerne pr. enhed. Under sådanne omstændigheder forventes det, at den normale værdi stadig vil være baseret på hjemmemarkedspriserne ligesom i denne undersøgelse. AETMD's påstand må derfor afvises.

| (57) | Efter fremlæggelsen af oplysninger satte AETMD også spørgsmålstegn ved den varige karakter af den nye dumpingmargen. AETMD fremførte, at eksportpriserne, der blev benyttet som grundlag for beregningen af dumpingmargenen, ikke var repræsentative. Sammenslutningen fremførte navnlig, at






  a) | det antal tons, der blev eksporteret i NUP, var for lavt til at kunne betragtes som repræsentativt, og |
| --- | --- | --- |

(57)

Efter fremlæggelsen af oplysninger satte AETMD også spørgsmålstegn ved den varige karakter af den nye dumpingmargen. AETMD fremførte, at eksportpriserne, der blev benyttet som grundlag for beregningen af dumpingmargenen, ikke var repræsentative. Sammenslutningen fremførte navnlig, at

a)

det antal tons, der blev eksporteret i NUP, var for lavt til at kunne betragtes som repræsentativt, og

| b) | med henvisning til betragtning 29 burde det faktum, at eksporten af varer under eget mærke udgjorde næsten halvdelen af den samlede eksport i NUP, betyde, at eksportpriserne ikke kan anses for at være repræsentative. Skulle den foreslåede lempelse af foranstaltningerne blive gennemført, vil størstedelen af eksporten til Unionen ifølge AETMD formentlig bestå af varer, der sælges under detailhandlerens mærke til lavere eksportpriser (7). |
| --- | --- |

b)

med henvisning til betragtning 29 burde det faktum, at eksporten af varer under eget mærke udgjorde næsten halvdelen af den samlede eksport i NUP, betyde, at eksportpriserne ikke kan anses for at være repræsentative. Skulle den foreslåede lempelse af foranstaltningerne blive gennemført, vil størstedelen af eksporten til Unionen ifølge AETMD formentlig bestå af varer, der sælges under detailhandlerens mærke til lavere eksportpriser (7).

| (58) | Eftersom de mængder, der eksporteredes til Unionen, var ubetydelige, undersøgte Kommissionen, om ansøgerens eksportpriser, der var betalt eller skulle betales ved salg til Unionen, var repræsentative ved at sammenligne dem med ansøgerens eksportpriser, som var betalt eller skulle betales ved salg til andre tredjelande. På dette grundlag konkluderedes det, at priserne ved salg til Unionen svarede til priserne ved salg til kunder på andre eksportmarkeder. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom de mængder, der eksporteredes til Unionen, var ubetydelige, undersøgte Kommissionen, om ansøgerens eksportpriser, der var betalt eller skulle betales ved salg til Unionen, var repræsentative ved at sammenligne dem med ansøgerens eksportpriser, som var betalt eller skulle betales ved salg til andre tredjelande. På dette grundlag konkluderedes det, at priserne ved salg til Unionen svarede til priserne ved salg til kunder på andre eksportmarkeder.

| (59) | Forekomsten af forskellige markedssegmenter, eget mærke og detailhandlers mærke, er blevet konstateret i løbet af tidligere undersøgelser (8). Dette udgør en vigtig del af definitionen af forskellige varetyper, som falder ind under varedækningen for den pågældende vare. På dette grundlag er eksporten af varer under eget mærke blevet sammenlignet med hjemmemarkedssalget af varer under eget mærke, og eksportsalget af varer under detailhandlerens mærke er blevet sammenlignet med hjemmemarkedssalget af varer under detailhandlerens mærke. |
| --- | --- |

(59)

Forekomsten af forskellige markedssegmenter, eget mærke og detailhandlers mærke, er blevet konstateret i løbet af tidligere undersøgelser (8). Dette udgør en vigtig del af definitionen af forskellige varetyper, som falder ind under varedækningen for den pågældende vare. På dette grundlag er eksporten af varer under eget mærke blevet sammenlignet med hjemmemarkedssalget af varer under eget mærke, og eksportsalget af varer under detailhandlerens mærke er blevet sammenlignet med hjemmemarkedssalget af varer under detailhandlerens mærke.

| (60) | AETMD's påstand om, at den fremtidige eksport hovedsageligt vil bestå af salg af varer under detailhandlerens mærke, er spekulativ, udokumenteret og som sådan utilstrækkelig til, at der kan sættes spørgsmålstegn ved repræsentativiteten af eksportsalget af varer under eget mærke i NUP. AETMD's påstand afvises derfor. |
| --- | --- |

(60)

AETMD's påstand om, at den fremtidige eksport hovedsageligt vil bestå af salg af varer under detailhandlerens mærke, er spekulativ, udokumenteret og som sådan utilstrækkelig til, at der kan sættes spørgsmålstegn ved repræsentativiteten af eksportsalget af varer under eget mærke i NUP. AETMD's påstand afvises derfor.

| (61) | AETMD hævdede også, at reduktionen af toldsatsen kunne medføre risiko for omgåelse af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(61)

AETMD hævdede også, at reduktionen af toldsatsen kunne medføre risiko for omgåelse af foranstaltningerne.

| (62) | Det skal erindres, at den gældende told allerede er differentieret mellem de thailandske eksporterende producenter. Risikoen for omgåelse (dvs. anvendelse af en Taric-tillægskode med lavere toldsats) har således været til stede siden indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. En lavere told for en af disse eksporterende producenter øger ikke i sig selv risikoen for omgåelse fra Thailands side som helhed. |
| --- | --- |

(62)

Det skal erindres, at den gældende told allerede er differentieret mellem de thailandske eksporterende producenter. Risikoen for omgåelse (dvs. anvendelse af en Taric-tillægskode med lavere toldsats) har således været til stede siden indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. En lavere told for en af disse eksporterende producenter øger ikke i sig selv risikoen for omgåelse fra Thailands side som helhed.

| (63) | Skulle der fremkomme oplysninger, der tyder på undergravning af tolden gennem omgåelse, kan der i givet fald endvidere indledes en undersøgelse, forudsat at betingelserne i grundforordningens artikel 13 er opfyldt. |
| --- | --- |

(63)

Skulle der fremkomme oplysninger, der tyder på undergravning af tolden gennem omgåelse, kan der i givet fald endvidere indledes en undersøgelse, forudsat at betingelserne i grundforordningens artikel 13 er opfyldt.

| (64) | AETMD hævdede ligeledes, at ansøgeren på kunstig vis kan have forhøjet eksportpriserne til Unionen gennem krydskompensation med parallelle salg af andre varer til unormalt lave priser. |
| --- | --- |

(64)

AETMD hævdede ligeledes, at ansøgeren på kunstig vis kan have forhøjet eksportpriserne til Unionen gennem krydskompensation med parallelle salg af andre varer til unormalt lave priser.

| (65) | Som anført i betragtning 58 var eksportpriserne til Unionen af den pågældende vare på linje med eksportpriserne til tredjelande. Der er således intet, der tyder på, at eksportpriserne over for Unionen var kunstigt høje i NUP, og argumentet afvises derfor. |
| --- | --- |

(65)

Som anført i betragtning 58 var eksportpriserne til Unionen af den pågældende vare på linje med eksportpriserne til tredjelande. Der er således intet, der tyder på, at eksportpriserne over for Unionen var kunstigt høje i NUP, og argumentet afvises derfor.

5.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (66) | På baggrund af resultaterne af undersøgelsen finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra River Kwai International Food Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(66)

På baggrund af resultaterne af undersøgelsen finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra River Kwai International Food Industry Co., Ltd.

| (67) | Efter anmodning fra ansøgeren ændres endvidere dennes adresse i Thailand. |
| --- | --- |

(67)

Efter anmodning fra ansøgeren ændres endvidere dennes adresse i Thailand.

6.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (68) | De interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for, at det anbefales at ændre gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013. |
| --- | --- |

(68)

De interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for, at det anbefales at ændre gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013.

| (69) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede den thailandske regering, at den gennemsnitlige toldsats for samarbejdsvillige eksportører, der ikke indgik i stikprøven, også bør revideres for at tage hensyn til resultaterne af denne delvise interimsundersøgelse. Det bør bemærkes, at dette krav ligger uden for denne undersøgelsesområde, som er begrænset til en tilpasning af den gældende antidumpingtold, som finder anvendelse på ansøgeren. Enhver anmodning om ændring af antidumpingtoldsatserne som følge af en påstået ændring af omstændighederne bør fremlægges i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3. Dette krav må derfor afvises — |
| --- | --- |

(69)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede den thailandske regering, at den gennemsnitlige toldsats for samarbejdsvillige eksportører, der ikke indgik i stikprøven, også bør revideres for at tage hensyn til resultaterne af denne delvise interimsundersøgelse. Det bør bemærkes, at dette krav ligger uden for denne undersøgelsesområde, som er begrænset til en tilpasning af den gældende antidumpingtold, som finder anvendelse på ansøgeren. Enhver anmodning om ændring af antidumpingtoldsatserne som følge af en påstået ændring af omstændighederne bør fremlægges i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3. Dette krav må derfor afvises —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Punktet vedrørende River Kwai International Food Industry Co., Ltd i tabellen i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 affattes således:

| Virksomhed | Antidumpingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| »River Kwai International Food Industry Co., Ltd, |
| 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road |
| Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 |
| Thailand |

Virksomhed

Antidumpingtold (%)

Taric-tillægskode

»River Kwai International Food Industry Co., Ltd,

99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road

Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000

Thailand

3,6

A791«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. marts 2014.

På Rådets vegne

A. TSAFTARIS

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 682/2007 af 18. juni 2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT L 159 af 20.6.2007, s. 14).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 954/2008 af 25. september 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 682/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT L 260 af 30.9.2008, s. 1).

3

(4)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 af 2. september 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 244 af 13.9.2013, s. 1).

4

(5)  EUT C 42 af 14.2.2013, s. 7.

5

(6)  Se betragtning 49-75 i udløbsundersøgelsen.

6

(7)  Se betragtning 86 i udløbsundersøgelsen.

7

(8)  Se betragtning 85 i udløbsundersøgelsen.

8

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/7

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 308/2014

af 20. marts 2014

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Almendra de Mallorca«/»Almendra Mallorquina«/»Ametlla de Mallorca«/»Ametlla Mallorquina« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Almendra de Mallorca«/»Almendra Mallorquina«/»Ametlla de Mallorca«/»Ametlla Mallorquina« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres herved.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. marts 2014.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 317 af 31.10.2013, s. 8.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.6.   Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

SPANIEN

Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (BGB)

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 309/2014

af 20. marts 2014

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Aceite de la Comunitat Valenciana (BOB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen «Aceite de la Comunitat Valenciana» blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen «Aceite de la Comunitat Valenciana» blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen «Aceite de la Comunitat Valenciana» (BOB) registreres herved.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.5, fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.), i bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2006 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. marts 2014.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 276 af 25.9.2013, s. 9.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2006 af 14. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 369 af 23.12.2006, s. 1).

3

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 310/2014

af 25. marts 2014

om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt vedrørende varer, som er omfattet af denne forordning, men som ikke er i overensstemmelse hermed, i en vis periode fortsat kan påberåbes af modtageren, jf. artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (2). Denne periode bør fastsættes til tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt vedrørende varer, som er omfattet af denne forordning, men som ikke er i overensstemmelse hermed, i en vis periode fortsat kan påberåbes af modtageren, jf. artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (2). Denne periode bør fastsættes til tre måneder.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne 1 i tabellen i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur under den KN-kode, der er nævnt i kolonne 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger, som ikke er i overensstemmelse med denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i et tidsrum på tre måneder fra denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. marts 2014.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En farvemonitor med flydende krystaller (LCD) med et diagonalt skærmmål på ca. 48 cm (19 tommer) med målene ca. 46 × 37 × 21 cm, og med:






  — | en standardopløsning på 1 440 × 900 pixel |

Varebeskrivelse

Tarifering

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

En farvemonitor med flydende krystaller (LCD) med et diagonalt skærmmål på ca. 48 cm (19 tommer) med målene ca. 46 × 37 × 21 cm, og med:

—

en standardopløsning på 1 440 × 900 pixel

| — | understøttede opløsninger på 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 og 1 280 × 1 024 pixel |
| --- | --- |

—

understøttede opløsninger på 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 og 1 280 × 1 024 pixel

| — | et billedformat på 16:10 |
| --- | --- |

—

et billedformat på 16:10

| — | en pixel pitch på 0,285 mm |
| --- | --- |

—

en pixel pitch på 0,285 mm

| — | en lysstyrke på 300 cd/m2 |
| --- | --- |

—

en lysstyrke på 300 cd/m2

| — | et kontrastforhold på 500:1 |
| --- | --- |

—

et kontrastforhold på 500:1

| — | en reaktionstid på 8 ms |
| --- | --- |

—

en reaktionstid på 8 ms

| — | to højttalere |
| --- | --- |

—

to højttalere

| — | tænd/sluk og justeringsknapper. |
| --- | --- |

—

tænd/sluk og justeringsknapper.

Apparatet er forsynet med følgende grænseflader:

| — | en DVI-D |
| --- | --- |

—

en DVI-D

| — | to VGA. |
| --- | --- |

—

to VGA.

Monitoren har en stander med vippemekanisme.

Monitoren er beregnet til brug i forbindelse med automatiske databehandlingsmaskiner (ADP-maskiner).

8528 51 00

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende fortolkningen af den kombinerede nomenklatur og teksten til KN-kode 8528 og 8528 51 00.

Givet produktets objektive egenskaber, f.eks. opløsningen, de understøttede opløsninger, billedformatet, pixel pitch egnet til langvarig betragtning på nært hold, lysstyrken og grænseflader, som er almindeligt anvendt i ADP-anlæg, samt tilstedeværelsen af en vippemekanisme, er den tilsigtede anvendelse en monitor, som udelukkende eller hovedsagelig anvendes i automatiske databehandlingsanlæg henhørende under pos. 8471.

Monitoren tariferes derfor under KN-kode 8528 51 00, som en monitor, der udelukkende eller hovedsagelig anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg henhørende under pos. 8471.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/12

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 311/2014

af 25. marts 2014

om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under de KN-koder, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under de KN-koder, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt vedrørende varer, som er omfattet af denne forordning, men som ikke er i overensstemmelse hermed, i en vis periode fortsat kan påberåbes af modtageren, jf. artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (2). Denne periode bør fastsættes til tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt vedrørende varer, som er omfattet af denne forordning, men som ikke er i overensstemmelse hermed, i en vis periode fortsat kan påberåbes af modtageren, jf. artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (2). Denne periode bør fastsættes til tre måneder.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne 1 i tabellen i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur under de KN-koder, der er nævnt i kolonne 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger, som ikke er i overensstemmelse med denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i en periode på tre måneder fra denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. marts 2014.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Et apparat med lydgengivelses- og lydredigeringsfunktion i et kabinet, der måler ca. 43 × 15 × 8 cm.
  Apparatet er udstyret med en CD-læser og en lydudgang. Det har knapper, herunder trykknapper og glideknapper, og en lille LCD-indikator.
  Apparatet kan anvendes til at redigere lyd: det er udstyret med seamless loop points, stutter starts, BMP-tæller og fader.
  Apparatet er beregnet til lydgengivelse og -redigering i et ikke-professionelt miljø. |

Varebeskrivelse

Tarifering

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

1.

Et apparat med lydgengivelses- og lydredigeringsfunktion i et kabinet, der måler ca. 43 × 15 × 8 cm.

Apparatet er udstyret med en CD-læser og en lydudgang. Det har knapper, herunder trykknapper og glideknapper, og en lille LCD-indikator.

Apparatet kan anvendes til at redigere lyd: det er udstyret med seamless loop points, stutter starts, BMP-tæller og fader.

Apparatet er beregnet til lydgengivelse og -redigering i et ikke-professionelt miljø.

8519 81 35

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 3 til afsnit XVI og teksten til KN-kode 8519, 8519 81 og 8519 81 35.

Da apparatet er beregnet til at udføre to alternative funktioner (lydgengivelse og lydredigering), skal det i medfør af bestemmelse 3 til afsnit XVI tariferes efter apparatets hovedfunktion.

I betragtning af apparatets objektive kendetegn, dvs. den omstændighed, at der kun er én mulighed for indlæsning af lydfiler (CD-læseren), og den begrænsede redigeringsfunktion, er apparatets hovedfunktion lydgengivelse.

Apparatet skal derfor tariferes under KN-kode 8519 81 35 som andre lydoptagere eller lydgengivere med laserbaseret læsesystem.

| 2. | Et apparat med lydgengivelses- og lydredigerings/mixningsfunktion (såkaldt »disc jockey multi player«) i et kabinet, der måler ca. 40 × 32 × 10 cm.
  Apparatet er udstyret med en CD-afspiller og har forskellige grænseflader (USB, lydudgang, SD-kortlæser). Det har knapper, herunder trykknapper og glideknapper, og en 6,1-tommers LCD-indikator.
  Apparatet kan anvendes til at redigere og mixe lyd. Til disse formål er det bl.a. udstyret med:






  — | BMP-tæller |
| --- | --- | --- |

2.

Et apparat med lydgengivelses- og lydredigerings/mixningsfunktion (såkaldt »disc jockey multi player«) i et kabinet, der måler ca. 40 × 32 × 10 cm.

Apparatet er udstyret med en CD-afspiller og har forskellige grænseflader (USB, lydudgang, SD-kortlæser). Det har knapper, herunder trykknapper og glideknapper, og en 6,1-tommers LCD-indikator.

Apparatet kan anvendes til at redigere og mixe lyd. Til disse formål er det bl.a. udstyret med:

—

BMP-tæller

| — | fader start/back-cue |
| --- | --- |

—

fader start/back-cue

| — | track hot-cue |
| --- | --- |

—

track hot-cue

| — | loop |
| --- | --- |

—

loop

| — | 4 beat loop |
| --- | --- |

—

4 beat loop

| — | cue point-indstilling. |
| --- | --- |

—

cue point-indstilling.

Apparatet er beregnet til at blive anvendt af professionelle discjockeys til gengivelse, redigering og mixning af lyd.

De lydfiler, der gengives, redigeres og mixes, kan hidrøre fra forskellige kilder (CD-afspiller, automatisk databehandlingsmaskine (ADP), USB-hukommelse eller SD-kort).

Maskinen kan fungere selvstændigt eller i forbindelse med en ADP-maskine.

8543 70 90

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 3 til afsnit XVI og teksten til KN-kode 8543, 8543 70 og 8543 70 90.

Da apparatet er indrettet til at udføre to alternative funktioner (lydgengivelse og lydredigering/lydmixning), skal det i medfør af bestemmelse 3 til afsnit XVI tariferes efter apparatets hovedfunktion.

I betragtning af apparatets objektive kendetegn, dvs. antallet af tekniske funktioner til lydredigering og -mixning, muligheden for at mixe lydfiler fra forskellige kilder samt apparatets udformning og konstruktion, er apparatets hovedfunktion lydredigering/mixning. Tarifering under pos. 8519 er derfor udelukket.

Apparatet skal derfor tariferes under KN-kode 8543 70 90 som andre maskiner og apparater med selvstændig funktion, ikke andetsteds tariferet i kapitel 85.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/15

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 312/2014

af 26. marts 2014

om en netregel for balancering af gastransmissionsnet

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005 (1), særlig artikel 6, stk. 11, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En hurtig gennemførelse af et fuldt fungerende og indbyrdes sammenkoblet indre marked for energi, som sikrer bæredygtig energi til overkommelige priser til Unionens økonomi, er afgørende for at fremme konkurrenceevnen og sikre, at alle forbrugere kan købe energi til de bedst mulige priser. |
| --- | --- |

(1)

En hurtig gennemførelse af et fuldt fungerende og indbyrdes sammenkoblet indre marked for energi, som sikrer bæredygtig energi til overkommelige priser til Unionens økonomi, er afgørende for at fremme konkurrenceevnen og sikre, at alle forbrugere kan købe energi til de bedst mulige priser.

| (2) | Det er en forudsætning for en større markedsintegration, at reglerne for balancering af gastransmissionsnet fremmer gashandel på tværs af balanceringszoner og dermed bidrager til at skabe markedslikviditet. Harmoniserede EU-dækkende regler om balancering har til formål at give netbrugerne vished for, at de kan forvalte deres balancepositioner i de forskellige balanceringszoner overalt i EU på en økonomisk effektiv og ikke-diskriminerende måde. |
| --- | --- |

(2)

Det er en forudsætning for en større markedsintegration, at reglerne for balancering af gastransmissionsnet fremmer gashandel på tværs af balanceringszoner og dermed bidrager til at skabe markedslikviditet. Harmoniserede EU-dækkende regler om balancering har til formål at give netbrugerne vished for, at de kan forvalte deres balancepositioner i de forskellige balanceringszoner overalt i EU på en økonomisk effektiv og ikke-diskriminerende måde.

| (3) | Denne forordning understøtter udviklingen af et konkurrencepræget kortfristet engrosmarked for gas i Den Europæiske Union, som muliggør levering af fleksibilitet, uanset kilden, og udbud af den til køb og salg via markedsmekanismer, så netbrugerne kan balancere deres balanceringsporteføljer effektivt, eller transmissionssystemoperatøren kan benytte fleksibiliteten til at balancere transmissionsnettet. |
| --- | --- |

(3)

Denne forordning understøtter udviklingen af et konkurrencepræget kortfristet engrosmarked for gas i Den Europæiske Union, som muliggør levering af fleksibilitet, uanset kilden, og udbud af den til køb og salg via markedsmekanismer, så netbrugerne kan balancere deres balanceringsporteføljer effektivt, eller transmissionssystemoperatøren kan benytte fleksibiliteten til at balancere transmissionsnettet.

| (4) | I forordning (EF) nr. 715/2009 er fastsat ikke-diskriminerende regler om betingelserne for adgang til naturgastransmissionssystemer med det formål at sikre et velfungerende indre marked for gas. Markedsbaserede balanceringsregler giver netbrugerne et finansielt incitament til at balancere deres balanceringsporteføljer i form af gebyrer for ubalance, som afspejler omkostningerne. |
| --- | --- |

(4)

I forordning (EF) nr. 715/2009 er fastsat ikke-diskriminerende regler om betingelserne for adgang til naturgastransmissionssystemer med det formål at sikre et velfungerende indre marked for gas. Markedsbaserede balanceringsregler giver netbrugerne et finansielt incitament til at balancere deres balanceringsporteføljer i form af gebyrer for ubalance, som afspejler omkostningerne.

| (5) | Det vil være netbrugernes ansvar at balancere deres tilførsel og udtræk ved hjælp af balanceringsreglerne, som er udformet med sigte på at fremme et kortfristet engrosmarked for gas ved hjælp af handelsplatforme, som oprettes for at gøre det nemmere for netbrugere og transmissionssystemoperatøren at handle gas med hinanden. Transmissionssystemoperatørerne foretager den residualbalancering af transmissionsnettet, der måtte være nødvendig. Herved bør transmissionssystemoperatørerne følge prioriteringsrækkefølgen. Prioriteringsrækkefølgen er udformet således, at transmissionssystemoperatører køber gas under hensyntagen til både økonomiske og operationelle aspekter og anvender produkter, som kan leveres fra den bredest mulige vifte af kilder, herunder produkter fra LNG- og lagerfaciliteter. Transmissionssystemoperatørerne bør sigte mod i størst muligt omfang at dække deres gasbalanceringsbehov gennem køb og salg af kortfristede standardprodukter på det kortfristede engrosmarked for gas. |
| --- | --- |

(5)

Det vil være netbrugernes ansvar at balancere deres tilførsel og udtræk ved hjælp af balanceringsreglerne, som er udformet med sigte på at fremme et kortfristet engrosmarked for gas ved hjælp af handelsplatforme, som oprettes for at gøre det nemmere for netbrugere og transmissionssystemoperatøren at handle gas med hinanden. Transmissionssystemoperatørerne foretager den residualbalancering af transmissionsnettet, der måtte være nødvendig. Herved bør transmissionssystemoperatørerne følge prioriteringsrækkefølgen. Prioriteringsrækkefølgen er udformet således, at transmissionssystemoperatører køber gas under hensyntagen til både økonomiske og operationelle aspekter og anvender produkter, som kan leveres fra den bredest mulige vifte af kilder, herunder produkter fra LNG- og lagerfaciliteter. Transmissionssystemoperatørerne bør sigte mod i størst muligt omfang at dække deres gasbalanceringsbehov gennem køb og salg af kortfristede standardprodukter på det kortfristede engrosmarked for gas.

| (6) | Denne forordning fastsætter også mindstekrav til oplysninger, som skal stilles til rådighed for at kunne indføre en markedsbaseret balanceringsordning, der gør det muligt for netbrugerne at balancere deres balanceringsporteføljer. Informationsstrømmene i henhold til denne forordning har således til formål at understøtte døgnbalanceringsordningen og er tænkt som en informationspakke, der kan understøtte netbrugeren, så denne omkostningseffektivt kan administrere sine risici og muligheder. |
| --- | --- |

(6)

Denne forordning fastsætter også mindstekrav til oplysninger, som skal stilles til rådighed for at kunne indføre en markedsbaseret balanceringsordning, der gør det muligt for netbrugerne at balancere deres balanceringsporteføljer. Informationsstrømmene i henhold til denne forordning har således til formål at understøtte døgnbalanceringsordningen og er tænkt som en informationspakke, der kan understøtte netbrugeren, så denne omkostningseffektivt kan administrere sine risici og muligheder.

| (7) | Ud over at beskytte kommercielt følsomme oplysninger bør transmissionssystemoperatørerne i henhold til nærværende forordning også sikre fortroligheden af oplysninger og data, som de modtager i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, og bør ikke videregive sådanne oplysninger og data helt eller delvis til tredjeparter, undtagen i det omfang, de er retligt beføjet hertil. |
| --- | --- |

(7)

Ud over at beskytte kommercielt følsomme oplysninger bør transmissionssystemoperatørerne i henhold til nærværende forordning også sikre fortroligheden af oplysninger og data, som de modtager i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, og bør ikke videregive sådanne oplysninger og data helt eller delvis til tredjeparter, undtagen i det omfang, de er retligt beføjet hertil.

| (8) | Denne forordning er vedtaget på grundlag af forordning (EF) nr. 715/2009, som den supplerer, og som den udgør en integrerende del af. Henvisninger til forordning (EF) nr. 715/2009 i andre retsakter læses også som henvisninger til nærværende forordning. Nærværende forordning finder anvendelse på ikke-undtaget kapacitet i større nye infrastrukturer, som der er indrømmet undtagelse for i henhold til artikel 32 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (2) eller den tidligere artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets (3) direktiv 2003/55/EF, for så vidt som anvendelsen af nærværende forordning ikke undergraver en sådan undtagelse. Denne forordning anvendes under hensyntagen til sammenkoblingslinjers særlige karakter. |
| --- | --- |

(8)

Denne forordning er vedtaget på grundlag af forordning (EF) nr. 715/2009, som den supplerer, og som den udgør en integrerende del af. Henvisninger til forordning (EF) nr. 715/2009 i andre retsakter læses også som henvisninger til nærværende forordning. Nærværende forordning finder anvendelse på ikke-undtaget kapacitet i større nye infrastrukturer, som der er indrømmet undtagelse for i henhold til artikel 32 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (2) eller den tidligere artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets (3) direktiv 2003/55/EF, for så vidt som anvendelsen af nærværende forordning ikke undergraver en sådan undtagelse. Denne forordning anvendes under hensyntagen til sammenkoblingslinjers særlige karakter.

| (9) | Denne forordning er udarbejdet ifølge proceduren i artikel 6 i forordning (EF) nr. 715/2009. Den harmoniserer balanceringsreglerne i artikel 21 i forordning (EF) nr. 715/2009 yderligere med sigte på at lette handlen med gas. |
| --- | --- |

(9)

Denne forordning er udarbejdet ifølge proceduren i artikel 6 i forordning (EF) nr. 715/2009. Den harmoniserer balanceringsreglerne i artikel 21 i forordning (EF) nr. 715/2009 yderligere med sigte på at lette handlen med gas.

| (10) | Denne forordning omfatter bestemmelser, som gælder for distributionssystemoperatører, og som tager sigte på at harmonisere deres rolle udelukkende og kun i det omfang, der er nødvendigt med henblik på en korrekt gennemførelse af bestemmelserne. |
| --- | --- |

(10)

Denne forordning omfatter bestemmelser, som gælder for distributionssystemoperatører, og som tager sigte på at harmonisere deres rolle udelukkende og kun i det omfang, der er nødvendigt med henblik på en korrekt gennemførelse af bestemmelserne.

| (11) | De nationale regulerende myndigheder og transmissionssystemoperatørerne bør tage hensyn til bedste praksis og bestræbelser på at harmonisere procedurer til gennemførelsen af denne forordning. På grundlag af artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 713/2009 (4) bør agenturet og de nationale regulerende myndigheder sikre, at balanceringsregler gennemføres på den mest effektive måde overalt i Unionen. |
| --- | --- |

(11)

De nationale regulerende myndigheder og transmissionssystemoperatørerne bør tage hensyn til bedste praksis og bestræbelser på at harmonisere procedurer til gennemførelsen af denne forordning. På grundlag af artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 713/2009 (4) bør agenturet og de nationale regulerende myndigheder sikre, at balanceringsregler gennemføres på den mest effektive måde overalt i Unionen.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 51 i direktiv 2009/73/EF — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 51 i direktiv 2009/73/EF —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Denne forordning indfører en netregel for balancering af gastransmissionsnet, herunder også netrelaterede regler for nomineringsprocedurer, gebyrer for ubalance, afregning af det daglige gebyr for ubalance og driftsbalancering mellem transmissionssystemoperatørers net.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på balanceringszoner inden for Unionens grænser.

2.   Forordningen finder ikke anvendelse på balanceringszoner i medlemsstater, som er omfattet af en undtagelse i henhold til artikel 49 i direktiv 2009/73/EF.

3.   Forordningen finder ikke anvendelse på den saldoafregning, der må foretages mellem allokeringer og faktisk forbrug, som efterfølgende afledes af aflæsningen af målere hos slutkunderne, når resultaterne heraf foreligger.

4.   Forordningen finder ikke anvendelse i nødsituationer, hvor transmissionssystemoperatøren skal gennemføre særlige foranstaltninger i henhold til de gældende nationale regler og på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 994/2010 af 20. oktober 2010 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden (5), alt efter, hvad der er relevant.

5.   De respektive rettigheder og pligter, som påhviler netbrugerne i medfør af denne forordning, gælder kun for de netbrugere, som har indgået en retligt bindende aftale, som kan være en transportkontrakt eller en anden kontrakt, som tillader dem at indgive handelsmeddelelser i overensstemmelse med artikel 5.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning anvendes definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 715/2009, definitionerne i artikel 3 i Kommissionens forordning (EU) nr. 984/2013 af 14. oktober 2013 om fastsættelse af netregler om mekanismer for kapacitetstildeling i gastransmissionssystemer og supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 (6) og definitionerne i artikel 2 i direktiv 2009/73. Derudover anvendes følgende definitioner:

1)   »balanceringszone«: et entry-exitsystem, for hvilket der gælder en specifik balanceringsordning, og som kan omfatte distributionssystemer eller dele heraf

2)   »balancering«: en handling, som foretages af transmissionssystemoperatøren for at ændre gasstrømmene ind i eller ud af transmissionsnettet, dog ikke handlinger i forbindelse med gas, der ikke er registreret som udtræk fra systemet, og gas, som transmissionssystemoperatøren bruger til systemets drift

3)   »udligningsbidrag i forbindelse med balancering«: et gebyr svarende til forskellen i de beløb, som transmissionssystemoperatøren har modtaget eller har til gode, og de beløb, som transmissionssystemoperatøren har betalt eller skylder, på grund af sin balancering, og som skal betales til eller opkræves hos de relevante netbrugere

4)   »handelsplatform«: en elektronisk platform, der stilles til rådighed og drives af en handelsplatformoperatør, og hvor handelsdeltagere kan offentliggøre og acceptere, herunder med ret til korrektion og tilbagekaldelse, bud og tilbud for gas, der er nødvendig for at udligne kortfristede udsving i gasudbud eller -efterspørgsel, i overensstemmelse med de betingelser og vilkår, der gælder for den pågældende handelsplatform, og som transmissionssystemoperatøren benytter til handler med henblik på balancering

5)   »handelsdeltager«: en netbruger eller en transmissionssystemoperatør, som har indgået en kontrakt med handelsplatformoperatøren, og som opfylder betingelserne for at kunne foretage transaktioner på handelsplatformen

6)   »balanceringsplatform«: en handelsplatform, hvor en transmissionssystemoperatør er deltager i alle handler

7)   »balanceringsydelse«: en ydelse til en transmissionssystemoperatør, via en kontrakt for gas, der er nødvendig for at imødekomme kortfristede udsving i gasudbud eller -efterspørgsel, og som ikke er et kortfristet standardprodukt

8)   »godkendt mængde«: den mængde gas, som transmissionssystemoperatøren har godkendt til levering eller relevering i gasdøgn D

9)   »dagligt gebyr for ubalance«: den sum, som en netbruger skal betale eller have udbetalt i forbindelse med en daglig ubalancemængde

10)   »døgnaflæst«: gasmængden måles og indsamles én gang hvert gasdøgn

11)   »intradøgnaflæst«: gasmængden måles og indsamles mindst to gange i løbet af gasdøgnet

12)   »ikke-døgnaflæst«: gasmængden måles og indsamles mindre hyppigt end én gang hvert gasdøgn

13)   »balanceringsportefølje«: samlet beholdning af en netbrugers tilførsler og udtræk

14)   »meddelt mængde«: den mængde gas, der overføres mellem en transmissionssystemoperatør og én eller flere netbrugere eller balanceringsporteføljer, alt efter, hvad der er relevant

15)   »allokering«: den mængde gas, udtrykt i kWh, der tildeles en netbruger af en transmissionssystemoperatør som en tilførsel eller et udtræk med sigte på at fastslå den daglige ubalancemængde

16)   »renomineringscyklus«: den procedure, som transmissionssystemoperatøren iværksætter for at give netbrugeren besked om de godkendte mængder efter modtagelsen af en renominering

17)   »intradag-gebyr«: et gebyr, som en transmissionssystemoperatør opkræver hos eller betaler til en netbruger som følge af en intradag-forpligtelse

18)   »intradag-forpligtelse«: et regelsæt for netbrugeres tilførsler og udtræk inden for et gasdøgn, som transmissionssystemoperatøren fastsætter for sine netbrugere

19)   »informationsgrundmodellen«: informationsmodel, hvor oplysningerne om ikke-døgnaflæste udtræk består af en day ahead-prognose (dvs. for det følgende døgn) og intradag-prognoser (dvs. for det aktuelle døgn)

20)   »variant 1«: informationsmodel, hvor oplysningerne om ikke-døgnaflæste og døgnaflæste udtræk baseres på tildeling af de målte gasstrømme i løbet af gasdøgnet

21)   »variant 2«: informationsmodel, hvor oplysningerne om ikke-døgnaflæste udtræk er en day ahead-prognose (dvs. for det følgende døgn).

KAPITEL II

BALANCERINGSSYSTEM

Artikel 4

Generelle principper

1.   Netbrugerne er ansvarlige for at balancere deres balanceringsporteføljer for at minimere behovet for, at transmissionssystemoperatører er nødt til at udføre balancering i henhold til denne forordning.

2.   Balanceringsregler, som fastlægges i henhold til denne forordning, skal afspejle ægte systembehov, idet der tages hensyn til de ressourcer, der er til rådighed for transmissionssystemoperatørerne, og de skal give netbrugerne incitamenter til at balancere deres balanceringsporteføljer på en effektiv måde.

3.   Netbrugere har mulighed for at indgå en retligt bindende aftale med en transmissionssystemoperatør, som tillader dem at indgive handelsmeddelelser, uanset om de har indgået en aftale om transportkapacitet eller ej.

4.   I en balanceringszone med mere end én transmissionssystemoperatør finder denne forordning anvendelse på alle transmissionssystemoperatører inden for den pågældende balanceringszone. Hvis ansvaret for balancering af deres transmissionsnet er overdraget til en juridisk enhed, gælder denne forordning for den pågældende enhed i det omfang, det er fastlagt i de gældende nationale regler.

Artikel 5

Handelsmeddelelser og allokeringer

1.   Overdragelse af gas mellem to balanceringsporteføljer inden for én balanceringszone sker ved afhændelses- og erhvervelsesmeddelelser, som indgives til transmissionssystemoperatøren for det pågældende gasdøgn.

2.   Tidsfrister for indgivelse, tilbagekaldelse og korrektion af handelsmeddelelser fastlægges af transmissionssystemoperatøren i transportaftalen eller en anden retligt bindende aftale med netbrugerne, idet der tages hensyn til den tid, der eventuelt medgår til behandling af handelsmeddelelser. Transmissionssystemoperatøren giver netbrugerne mulighed for at indgive handelsmeddelelser indtil tæt på det tidspunkt, hvor handelsmeddelelsen får virkning.

3.   Transmissionssystemoperatøren skal minimere den tid, der medgår til behandling af handelsmeddelelser. Behandlingen må ikke tage mere end tredive minutter, medmindre det tidspunkt, hvor handelsmeddelelsen får virkning, giver mulighed for at forlænge fristen for behandling op til to timer.

4.   En handelsmeddelelse skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| a) | angivelse af det gasdøgn, hvor gassen transporteres |
| --- | --- |

a)

angivelse af det gasdøgn, hvor gassen transporteres

| b) | identifikation af de berørte balanceringsporteføljer |
| --- | --- |

b)

identifikation af de berørte balanceringsporteføljer

| c) | hvorvidt der er tale om en afhændelses- eller erhvervelsesmeddelelse |
| --- | --- |

c)

hvorvidt der er tale om en afhændelses- eller erhvervelsesmeddelelse

| d) | den meddelte mængde udtrykt i kWh/d for en meddelt døgnmængde eller i kWh/h for en meddelt timemængde i henhold til transmissionssystemoperatørens regler. |
| --- | --- |

d)

den meddelte mængde udtrykt i kWh/d for en meddelt døgnmængde eller i kWh/h for en meddelt timemængde i henhold til transmissionssystemoperatørens regler.

5.   Hvis transmissionssystemoperatøren modtager et sæt modsvarende afhændelses- og erhvervelsesmeddelelser, og de meddelte mængder matcher hinanden, allokerer transmissionssystemoperatøren den meddelte mængde til de berørte balanceringsporteføljer således:

| a) | som et udtræk i balanceringsporteføljen hos den netbruger, der indgiver afhændelsesmeddelelsen og |
| --- | --- |

a)

som et udtræk i balanceringsporteføljen hos den netbruger, der indgiver afhændelsesmeddelelsen og

| b) | som en tilførsel i balanceringsporteføljen hos den netbruger, der indgiver erhvervelsesmeddelelsen. |
| --- | --- |

b)

som en tilførsel i balanceringsporteføljen hos den netbruger, der indgiver erhvervelsesmeddelelsen.

6.   Hvis de meddelte mængder, der er omhandlet i stk. 5, ikke matcher hinanden, allokerer transmissionssystemoperatøren enten den laveste af de anførte mængder i den relevante handelsmeddelelse, eller afviser begge handelsmeddelelser. Hvilken regel der anvendes, fastsættes af transmissionssystemoperatøren i den pågældende transportaftale eller en anden retligt bindende aftale.

7.   En tjenesteyder må ikke hindres i at handle på vegne af en netbruger med henblik på stk. 5, forudsat at dette på forhånd er godkendt af transmissionssystemoperatøren.

8.   En netbruger kan indgive en handelsmeddelelse i et gasdøgn, hvad enten den pågældende netbruger har indgivet en nominering for det pågældende gasdøgn eller ej.

9.   Stk. 1 til 8 finder tilsvarende anvendelse på transmissionssystemoperatører, der handler i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, litra a).

KAPITEL III

DRIFTSBALANCERING

Artikel 6

Generelle bestemmelser

1.   Transmissionssystemoperatøren foretager balancering med henblik på:

| a) | at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser |
| --- | --- |

a)

at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser

| b) | at nå en linepack-position ultimo dagen i transmissionsnettet, som er forskellig fra den, der forventedes på grundlag af ventede tilførsler og udtræk for det pågældende gasdøgn, i overensstemmelse med en økonomisk rationel og effektiv drift af transmissionsnettet. |
| --- | --- |

b)

at nå en linepack-position ultimo dagen i transmissionsnettet, som er forskellig fra den, der forventedes på grundlag af ventede tilførsler og udtræk for det pågældende gasdøgn, i overensstemmelse med en økonomisk rationel og effektiv drift af transmissionsnettet.

2.   Ved balancering overvejer transmissionssystemoperatøren som minimum følgende for balanceringszonen:

| a) | transmissionssystemoperatørens egne skøn over efterspørgsel efter gas i løbet af og inden for det gasdøgn, for hvilket balancering overvejes |
| --- | --- |

a)

transmissionssystemoperatørens egne skøn over efterspørgsel efter gas i løbet af og inden for det gasdøgn, for hvilket balancering overvejes

| b) | nominerings- og allokeringsoplysninger og målte gasstrømme |
| --- | --- |

b)

nominerings- og allokeringsoplysninger og målte gasstrømme

| c) | gastryk i transmissionsnettet(-ene). |
| --- | --- |

c)

gastryk i transmissionsnettet(-ene).

3.   Transmissionssystemoperatøren foretager balancering ved hjælp af:

| a) | køb og salg af kortfristede standardprodukter via en handelsplatform og/eller |
| --- | --- |

a)

køb og salg af kortfristede standardprodukter via en handelsplatform og/eller

| b) | brug af balanceringsydelser. |
| --- | --- |

b)

brug af balanceringsydelser.

4.   I forbindelse med balancering tager transmissionssystemoperatøren hensyn til følgende principper:

| a) | balanceringen foretages på et ikke-diskriminerende grundlag |
| --- | --- |

a)

balanceringen foretages på et ikke-diskriminerende grundlag

| b) | balanceringen skal tage hensyn til enhver forpligtelse, som er pålagt transmissionssystemoperatøren om en økonomisk rationel og effektiv drift af transmissionsnettet. |
| --- | --- |

b)

balanceringen skal tage hensyn til enhver forpligtelse, som er pålagt transmissionssystemoperatøren om en økonomisk rationel og effektiv drift af transmissionsnettet.

Artikel 7

Kortfristede standardprodukter

1.   Kortfristede standardprodukter handles med sigte på intradag- eller day ahead-levering ugens syv dage i overensstemmelse med de gældende regler for handelsplatformen, der fastlægges af handelsplatformoperatøren og transmissionssystemoperatøren i fællesskab.

2.   Den initierende handelsdeltager er den handelsdeltager, som offentliggør et bud eller et handelstilbud på handelsplatformen, og den accepterende handelsdeltager er den handelsdeltager, som accepterer det.

3.   Når et »title«-produkt handles:

| a) | indgiver den ene handelsdeltager en erhvervelsesmeddelelse, og den anden handelsdeltager indgiver en afhændelsesmeddelelse |
| --- | --- |

a)

indgiver den ene handelsdeltager en erhvervelsesmeddelelse, og den anden handelsdeltager indgiver en afhændelsesmeddelelse

| b) | anføres i begge handelsmeddelelser den gasmængde, der overdrages fra den handelsdeltager, der indgiver en afhændelsesmeddelelse, til den handelsdeltager, der indgiver en erhvervelsesmeddelelse |
| --- | --- |

b)

anføres i begge handelsmeddelelser den gasmængde, der overdrages fra den handelsdeltager, der indgiver en afhændelsesmeddelelse, til den handelsdeltager, der indgiver en erhvervelsesmeddelelse

| c) | fordeles en eventuel meddelt timemængde ligeligt over de resterende timer af gasdøgnet fra et bestemt starttidspunkt og skal være lig med nul for alle timer før dette starttidspunkt. |
| --- | --- |

c)

fordeles en eventuel meddelt timemængde ligeligt over de resterende timer af gasdøgnet fra et bestemt starttidspunkt og skal være lig med nul for alle timer før dette starttidspunkt.

4.   Når et lokalitetsafhængigt produkt handles:

| a) | fastlægger transmissionssystemoperatøren de relevante entry-exitpunkter eller grupper heraf, der kan anvendes |
| --- | --- |

a)

fastlægger transmissionssystemoperatøren de relevante entry-exitpunkter eller grupper heraf, der kan anvendes

| b) | skal alle betingelserne i stk. 3 være opfyldt |
| --- | --- |

b)

skal alle betingelserne i stk. 3 være opfyldt

| c) | ændrer den initierende handelsdeltager den mængde gas, der skal tilføres eller trækkes ud af transmissionsnettet ved den eller de angivne entry- og/eller exitpunkter, med en mængde, der svarer til den meddelte mængde, og forelægger transmissionssystemoperatøren bevis for, at mængden er ændret i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

c)

ændrer den initierende handelsdeltager den mængde gas, der skal tilføres eller trækkes ud af transmissionsnettet ved den eller de angivne entry- og/eller exitpunkter, med en mængde, der svarer til den meddelte mængde, og forelægger transmissionssystemoperatøren bevis for, at mængden er ændret i overensstemmelse hermed.

5.   Når et tidsafhængigt produkt handles:

| a) | skal betingelserne i stk. 3, litra a) og b), være opfyldt |
| --- | --- |

a)

skal betingelserne i stk. 3, litra a) og b), være opfyldt

| b) | fordeles en meddelt timemængde på gasdøgnets timer fra et bestemt starttidspunkt indtil et bestemt sluttidspunkt og skal være lig med nul for alle timer før starttidspunktet og nul for alle timer efter sluttidspunktet. |
| --- | --- |

b)

fordeles en meddelt timemængde på gasdøgnets timer fra et bestemt starttidspunkt indtil et bestemt sluttidspunkt og skal være lig med nul for alle timer før starttidspunktet og nul for alle timer efter sluttidspunktet.

6.   Når et tids- og lokalitetsafhængigt produkt handles, skal betingelserne i stk. 4, litra a) og c), og i stk. 5 være opfyldt.

7.   Ved fastlæggelsen af kortfristede standardprodukter samarbejder transmissionssystemoperatører og handelsplatformoperatører fra tilstødende balanceringszoner med henblik på at bestemme de relevante produkter. Hver transmissionssystemoperatør informerer hurtigst muligt de berørte handelsplatformoperatører om resultaterne af et sådant samarbejde.

Artikel 8

Balanceringsydelser

1.   Transmissionssystemoperatøren har ret til at kontrahere balanceringsydelser til de situationer, hvor kortfristede standardprodukter ikke eller sandsynligvis ikke giver den ønskede virkning, såsom at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, eller ved mangel på likviditet i handlen med kortfristede standardprodukter.

2.   Ved balancering ved hjælp af balanceringsydelser overvejer transmissionssystemoperatøren ved kontrahering af disse balanceringsydelser som minimum følgende:

| a) | hvordan balanceringsydelser vil holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser |
| --- | --- |

a)

hvordan balanceringsydelser vil holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser

| b) | reaktionstiden for balanceringsydelserne sammenlignet med reaktionstiden for alle disponible kortfristede standardprodukter |
| --- | --- |

b)

reaktionstiden for balanceringsydelserne sammenlignet med reaktionstiden for alle disponible kortfristede standardprodukter

| c) | de anslåede udgifter ved kontrahering og brug af balanceringsydelser i forhold til de anslåede omkostninger ved brug af alle disponible kortfristede standardprodukter |
| --- | --- |

c)

de anslåede udgifter ved kontrahering og brug af balanceringsydelser i forhold til de anslåede omkostninger ved brug af alle disponible kortfristede standardprodukter

| d) | det område, hvor gassen skal leveres |
| --- | --- |

d)

det område, hvor gassen skal leveres

| e) | transmissionssystemoperatørens krav til gaskvalitet |
| --- | --- |

e)

transmissionssystemoperatørens krav til gaskvalitet

| f) | i hvilket omfang kontrahering og brug af balanceringsydelser kan påvirke likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas. |
| --- | --- |

f)

i hvilket omfang kontrahering og brug af balanceringsydelser kan påvirke likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas.

3.   Balanceringsydelser skal kontraheres på en markedsbaseret måde via en gennemsigtig og ikke-diskriminerende offentlig udbudsprocedure i overensstemmelse med de gældende nationale regler, og navnlig gælder følgende:

| a) | før ethvert tilsagn om at indgå en kontrakt for en balanceringsydelse skal transmissionssystemoperatøren offentliggøre et ikke-restriktivt udbud med oplysninger om udbuddets formål og omfang samt tilknyttede instrukser for at gøre tilbudsgivere i stand til at deltage i udbudsproceduren |
| --- | --- |

a)

før ethvert tilsagn om at indgå en kontrakt for en balanceringsydelse skal transmissionssystemoperatøren offentliggøre et ikke-restriktivt udbud med oplysninger om udbuddets formål og omfang samt tilknyttede instrukser for at gøre tilbudsgivere i stand til at deltage i udbudsproceduren

| b) | resultaterne offentliggøres, med forbehold af kommercielt følsomme oplysninger, og de individuelle resultater forelægges den enkelte tilbudsgiver. |
| --- | --- |

b)

resultaterne offentliggøres, med forbehold af kommercielt følsomme oplysninger, og de individuelle resultater forelægges den enkelte tilbudsgiver.

4.   Under særlige omstændigheder kan en anden gennemsigtig og ikke-diskriminerende procedure end offentligt udbud godkendes af den nationale regulerende myndighed.

5.   Medmindre en afgørelse fra den nationale regulerende myndighed giver mulighed for en længerevarende balanceringsydelse, må varigheden af en balanceringsydelse ikke overstige ét år, og startdatoen skal ligge inden for en periode på 12 måneder fra de kontraherende parters bindende tilsagn.

6.   Transmissionssystemoperatøren gennemgår sin anvendelse af balanceringsydelser hvert år for at vurdere, om disponible kortfristede standardprodukter bedre kan dække de operationelle behov, og hvorvidt brugen af balanceringsydelser kan nedbringes for det kommende år.

7.   Transmissionssystemoperatøren offentliggør hvert år oplysninger om de indkøbte balanceringsydelser og de dermed forbundne udgifter.

Artikel 9

Prioriteringsrækkefølge

1.   Med forbehold af de principper, der er fastsat i artikel 6, stk. 4, skal transmissionssystemoperatøren i forbindelse med afgørelser om hensigtsmæssig balancering og under hensyntagen til omkostningseffektivitet:

| a) | prioritere anvendelsen af title-produkter, hvis og i det omfang, det er hensigtsmæssigt, over alle andre disponible kortfristede standardprodukter |
| --- | --- |

a)

prioritere anvendelsen af title-produkter, hvis og i det omfang, det er hensigtsmæssigt, over alle andre disponible kortfristede standardprodukter

| b) | bruge de andre kortfristede standardprodukter, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  1) | lokalitetsafhængige produkter, hvis det for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, er nødvendigt at ændre gasstrømmen ved bestemte entry- og/eller exitpunkter og/eller at starte gasstrømmen på et bestemt tidspunkt i gasdøgnet |
| --- | --- | --- |

b)

bruge de andre kortfristede standardprodukter, hvis følgende betingelser er opfyldt:

1)

lokalitetsafhængige produkter, hvis det for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, er nødvendigt at ændre gasstrømmen ved bestemte entry- og/eller exitpunkter og/eller at starte gasstrømmen på et bestemt tidspunkt i gasdøgnet

| 2) | tidsafhængige produkter, hvis det for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, er nødvendigt at ændre gasstrømmen i en bestemt periode i løbet af gasdøgnet. Transmissionssystemoperatøren anvender kun et tidsafhængigt produkt, når det er mere økonomisk rationelt og effektivt end køb og salg af en kombination af title-produkter eller lokalitetsafhængige produkter |
| --- | --- |

2)

tidsafhængige produkter, hvis det for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, er nødvendigt at ændre gasstrømmen i en bestemt periode i løbet af gasdøgnet. Transmissionssystemoperatøren anvender kun et tidsafhængigt produkt, når det er mere økonomisk rationelt og effektivt end køb og salg af en kombination af title-produkter eller lokalitetsafhængige produkter

| 3) | tids- og lokalitetsafhængige produkter, hvis det for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser er nødvendigt at ændre gasstrømmen ved bestemte entry- og/eller exitpunkter i en bestemt periode i løbet af gasdøgnet. Transmissionssystemoperatøren anvender kun et tids- og lokalitetsafhængigt produkt, når det er mere økonomisk rationelt og effektivt end køb og salg af en kombination af lokalitetsafhængige produkter |
| --- | --- |

3)

tids- og lokalitetsafhængige produkter, hvis det for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser er nødvendigt at ændre gasstrømmen ved bestemte entry- og/eller exitpunkter i en bestemt periode i løbet af gasdøgnet. Transmissionssystemoperatøren anvender kun et tids- og lokalitetsafhængigt produkt, når det er mere økonomisk rationelt og effektivt end køb og salg af en kombination af lokalitetsafhængige produkter

| c) | kun anvende balanceringsydelser, hvis kortfristede standardprodukter efter den berørte transmissionsoperatørs vurdering ikke eller sandsynligvis ikke giver den nødvendige virkning for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser. |
| --- | --- |

c)

kun anvende balanceringsydelser, hvis kortfristede standardprodukter efter den berørte transmissionsoperatørs vurdering ikke eller sandsynligvis ikke giver den nødvendige virkning for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser.

Transmissionssystemoperatøren tager hensyn til omkostningseffektivitet inden for de respektive niveauer af prioriteringsrækkefølgen i litra a)-c).

2.   Ved handel af kortfristede standardprodukter skal transmissionssystemoperatøren prioritere anvendelsen af intradag-produkter over day ahead-produkter, hvis og i det omfang det er hensigtsmæssigt.

3.   Transmissionssystemoperatøren kan søge den nationale regulerende myndighed om tilladelse til at handle gas i en tilstødende balanceringszone og få gassen transporteret til og fra denne balanceringszone som et alternativ til at handle title-produkter og/eller lokalitetsafhængige produkter i sin egen eller egne balanceringszoner. Den nationale regulerende myndighed kan i forbindelse med afgørelsen om at give tilladelse overveje alternative løsninger til forbedring af det nationale markeds funktion. Transmissionssystemoperatøren og den nationale regulerende myndighed tager de gældende vilkår og betingelser op til fornyet overvejelse hvert år. Brugen af denne balancering må ikke begrænse netbrugeres adgang til og anvendelse af kapacitet i det berørte sammenkoblingspunkt.

4.   Transmissionssystemoperatøren offentliggør på årsbasis oplysninger om udgifter til og hyppighed og mængde for balancering, der iværksættes i overensstemmelse med hvert af kravene i stk. 1, og om balanceringer, der er foretaget i medfør af stk. 3.

Artikel 10

Handelsplatform

1.   Ved køb af kortfristede standardprodukter handler transmissionssystemoperatøren på en handelsplatform, der opfylder samtlige følgende kriterier:

| a) | den giver tilstrækkelig støtte i løbet af gasdøgnet til, at netbrugere kan handle og transmissionssystemoperatørerne foretage passende balancering via handel af de relevante kortfristede standardprodukter |
| --- | --- |

a)

den giver tilstrækkelig støtte i løbet af gasdøgnet til, at netbrugere kan handle og transmissionssystemoperatørerne foretage passende balancering via handel af de relevante kortfristede standardprodukter

| b) | den giver gennemsigtig og ikke-diskriminerende adgang |
| --- | --- |

b)

den giver gennemsigtig og ikke-diskriminerende adgang

| c) | tjenesteydelser leveres på lige vilkår |
| --- | --- |

c)

tjenesteydelser leveres på lige vilkår

| d) | handler foregår anonymt, i det mindste til en transaktion er afsluttet |
| --- | --- |

d)

handler foregår anonymt, i det mindste til en transaktion er afsluttet

| e) | den giver alle handelsdeltagere en detaljeret oversigt over aktuelle bud og tilbud |
| --- | --- |

e)

den giver alle handelsdeltagere en detaljeret oversigt over aktuelle bud og tilbud

| f) | den sikrer, at alle handler behørigt meddeles transmissionssystemoperatøren. |
| --- | --- |

f)

den sikrer, at alle handler behørigt meddeles transmissionssystemoperatøren.

2.   Transmissionssystemoperatøren bestræber sig på at sikre, at de i stk. 1 anførte kriterier er opfyldt på mindst én handelsplatform. Hvis transmissionssystemoperatøren ikke kan sikre, at disse kriterier er opfyldt på mindst én handelsplatform, træffer transmissionssystemoperatøren de nødvendige foranstaltninger med sigte på at oprette en balanceringsplatform eller en fælles balanceringsplatform, jf. artikel 47.

3.   Efter indgåelsen af hver handel stiller handelsplatformoperatøren tilstrækkelige oplysninger til rådighed for handelsdeltagerne til at bekræfte handelen.

4.   Handelsdeltageren er ansvarlig for fremsendelse af handelsmeddelelsen til transmissionssystemoperatøren, jf. artikel 5, medmindre ansvaret er overdraget til handelsplatformoperatøren eller en tredjepart i overensstemmelse med de gældende regler for handelsplatformen.

5.   Handelsplatformoperatøren skal:

| a) | offentliggøre oplysninger om udviklingen i den marginale købspris og den marginale salgspris hurtigst muligt efter hver handel, eller |
| --- | --- |

a)

offentliggøre oplysninger om udviklingen i den marginale købspris og den marginale salgspris hurtigst muligt efter hver handel, eller

| b) | give transmissionssystemoperatøren oplysningerne, hvis transmissionssystemoperatøren vælger at offentliggøre udviklingen i den marginale købspris og den marginale salgspris. Transmissionssystemoperatøren offentliggør disse oplysninger hurtigst muligt. |
| --- | --- |

b)

give transmissionssystemoperatøren oplysningerne, hvis transmissionssystemoperatøren vælger at offentliggøre udviklingen i den marginale købspris og den marginale salgspris. Transmissionssystemoperatøren offentliggør disse oplysninger hurtigst muligt.

Er der mere end én handelsplatformoperatør i samme balanceringszone, finder litra b) anvendelse.

6.   Handelsplatformoperatøren tillader kun netbrugere at handle på handelsplatformen, hvis de er beføjet til at indgive handelsmeddelelser.

7.   Transmissionssystemoperatøren underretter hurtigst muligt handelsplatformoperatøren om netbrugere, som har mistet retten til at indgive handelsmeddelelser i henhold til den gældende aftale i kraft, hvilket indebærer suspension af netbrugerens ret til at handle på handelsplatformen, uden at dette berører andre retsmidler, som handelsplatformoperatøren eventuelt har til rådighed i sådanne tilfælde i henhold til de gældende regler for handelsplatformen.

Artikel 11

Incitamenter

1.   Med henblik på at fremme likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas, kan de nationale regulerende myndigheder give transmissionssystemoperatøren incitamenter til at gennemføre effektiv balancering eller til at gennemføre størst mulig balancering gennem handel med kortfristede standardprodukter.

2.   Transmissionssystemoperatøren kan til den nationale regulerende myndighed indsende en incitamentsmekanisme til godkendelse, som skal være i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastsat i denne forordning.

3.   Inden det i stk. 2 nævnte forslag indsendes, kan transmissionssystemoperatøren høre aktørerne, enten på transmissionssystemoperatørens eget initiativ eller efter anmodning fra den nationale regulerende myndighed.

4.   Incitamentsmekanismen skal:

| a) | være baseret på transmissionssystemoperatørens resultater, hvorved overgennemsnitlige resultater udløser begrænsede betalinger til transmissionssystemoperatøren, og undergennemsnitlige resultater udløser betalinger fra transmissionssystemoperatøren; resultaterne måles i forhold til på forhånd fastlagte mål, som bl.a. kan være mål for omkostninger |
| --- | --- |

a)

være baseret på transmissionssystemoperatørens resultater, hvorved overgennemsnitlige resultater udløser begrænsede betalinger til transmissionssystemoperatøren, og undergennemsnitlige resultater udløser betalinger fra transmissionssystemoperatøren; resultaterne måles i forhold til på forhånd fastlagte mål, som bl.a. kan være mål for omkostninger

| b) | tage hensyn til de midler, som transmissionssystemoperatøren disponerer over til at kunne styre sine resultater |
| --- | --- |

b)

tage hensyn til de midler, som transmissionssystemoperatøren disponerer over til at kunne styre sine resultater

| c) | sikre, at deres anvendelse nøjagtigt afspejler ansvarsfordelingen mellem de involverede parter |
| --- | --- |

c)

sikre, at deres anvendelse nøjagtigt afspejler ansvarsfordelingen mellem de involverede parter

| d) | være tilpasset udviklingsstadet for det relevante gasmarked, hvor de skal anvendes |
| --- | --- |

d)

være tilpasset udviklingsstadet for det relevante gasmarked, hvor de skal anvendes

| e) | revurderes jævnligt af den nationale regulerende myndighed i nært samarbejde med transmissionssystemoperatøren for at evaluere, om og i hvilket omfang ændringer er påkrævet. |
| --- | --- |

e)

revurderes jævnligt af den nationale regulerende myndighed i nært samarbejde med transmissionssystemoperatøren for at evaluere, om og i hvilket omfang ændringer er påkrævet.

KAPITEL IV

NOMINERINGER

Artikel 12

Generelle bestemmelser

1.   Den gasmængde, der skal specificeres i nomineringer og renomineringer, udtrykkes i enten kWh/d for døgnnomineringer og -renomineringer eller i kWh/h for timenomineringer og -renomineringer.

2.   Transmissionssystemoperatøren kan kræve, at netbrugere giver yderligere oplysninger om nomineringer og renomineringer ud over dem, der kræves i henhold til denne forordning, herunder bl.a. nøjagtige, ajourførte og tilstrækkeligt detaljerede prognoser for de forventede tilførsler og udtræk, i overensstemmelse med transmissionssystemoperatørens specifikke behov.

3.   Artikel 13-16 om nomineringer og renomineringer for ubundtede kapacitetsprodukter finder tilsvarende anvendelse på enkeltstående nomineringer og renomineringer for bundtede kapacitetsprodukter. Transmissionssystemoperatører skal samarbejde med henblik på gennemførelsen af regler for nominering og renominering af bundtede kapacitetsprodukter i sammenkoblingspunkter.

4.   Artikel 15, stk. 3, og artikel 17, stk. 1, berører ikke reglen om mindstefrister for afbrydelse i artikel 22 i Kommissionens forordning (EU) nr. 984/2013 af 14. oktober 2013 om fastsættelse af en netregel for kapacitetsallokering i gastransmissionssystemer og supplering af forordning (EF) nr. 715/2009 (7).

Artikel 13

Oplysninger vedrørende nominering og renominering i sammenkoblingspunkter

Nomineringer og renomineringer, som netbrugerne indgiver til transmissionssystemoperatørerne for så vidt angår sammenkoblingspunkter, skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| 1) | identifikation af sammenkoblingspunktet |
| --- | --- |

1)

identifikation af sammenkoblingspunktet

| 2) | gasstrømmens retning |
| --- | --- |

2)

gasstrømmens retning

| 3) | identiteten af netbrugeren eller, hvis det er relevant, dennes balanceringsportefølje |
| --- | --- |

3)

identiteten af netbrugeren eller, hvis det er relevant, dennes balanceringsportefølje

| 4) | identiteten af netbrugerens modpart eller, hvis det er relevant, dennes balanceringsportefølje |
| --- | --- |

4)

identiteten af netbrugerens modpart eller, hvis det er relevant, dennes balanceringsportefølje

| 5) | start- og sluttidspunkt for den gasstrøm, der er indgivet nominering eller renominering for |
| --- | --- |

5)

start- og sluttidspunkt for den gasstrøm, der er indgivet nominering eller renominering for

| 6) | gasdøgnet D |
| --- | --- |

6)

gasdøgnet D

| 7) | den mængde gas, der ønskes transporteret. |
| --- | --- |

7)

den mængde gas, der ønskes transporteret.

Artikel 14

Nomineringsprocedure for sammenkoblingspunkter

1.   En netbruger har ret til at indsende en nominering for gasdøgn D til transmissionssystemoperatøren frem til nomineringsfristen i gasdøgn D-1. Nomineringsfristen er kl. 13.00 UTC (normaltid) eller kl. 12.00 UTC (sommertid) i gasdøgn D-1.

2.   Det er den seneste nominering, som transmissionssystemoperatøren modtager fra en netbruger inden fristens udløb, der tages i betragtning af transmissionssystemoperatøren.

3.   Transmissionssystemoperatøren fremsender meddelelsen om de godkendte mængder til de respektive netbrugere inden for godkendelsesfristen i gasdøgn D-1. Godkendelsesfristen er kl. 15.00 UTC (normaltid) eller kl. 14.00 UTC (sommertid) i gasdøgn D-1.

4.   Transmissionssystemoperatørerne på hver side af sammenkoblingspunktet kan aftale at tilbyde en prænomineringscyklus, inden for hvilken:

| a) | netbrugerne ikke er forpligtet til at indgive nomineringer |
| --- | --- |

a)

netbrugerne ikke er forpligtet til at indgive nomineringer

| b) | netbrugerne kan indgive nomineringerne for gasdøgn D til transmissionssystemoperatørerne senest kl. 12.00 UTC (normaltid) eller kl. 11.00 UTC (sommertid) i gasdøgn D-1 |
| --- | --- |

b)

netbrugerne kan indgive nomineringerne for gasdøgn D til transmissionssystemoperatørerne senest kl. 12.00 UTC (normaltid) eller kl. 11.00 UTC (sommertid) i gasdøgn D-1

| c) | transmissionssystemoperatøren fremsender meddelelsen om de godkendte mængder til de respektive netbrugere senest kl. 12.30 UTC (normaltid) eller kl. 11.30 UTC (sommertid) i gasdøgn D-1. |
| --- | --- |

c)

transmissionssystemoperatøren fremsender meddelelsen om de godkendte mængder til de respektive netbrugere senest kl. 12.30 UTC (normaltid) eller kl. 11.30 UTC (sommertid) i gasdøgn D-1.

5.   Indgives der ingen gyldig nominering af netbrugeren før nomineringsfristen, anvender de respektive transmissionssystemoperatører den standardnomineringsregel, der er aftalt mellem de pågældende transmissionssystemoperatører. Transmissionssystemoperatørerne skal gøre netbrugerne bekendt med den standardnomineringsregel, der gælder i et sammenkoblingspunkt.

Artikel 15

Renomineringsprocedure for sammenkoblingspunkter

1.   En netbruger har ret til at indsende renomineringer inden for renomineringsperioden, der begynder umiddelbart efter godkendelsesfristen og tidligst slutter tre timer før afslutningen af gasdøgn D. Transmissionssystemoperatøren påbegynder en renomineringscyklus i starten af hver time i renomineringsperioden.

2.   Det er den seneste renominering, som transmissionssystemoperatøren modtager fra en netbruger, før renomineringscyklussen påbegyndes, der tages i betragtning af transmissionssystemoperatøren i renomineringscyklussen.

3.   Transmissionssystemoperatøren fremsender meddelelsen om de godkendte mængder til de respektive netbrugere inden to timer efter starten af hver renomineringscyklus. Starttidspunktet for den faktiske gasstrømsændring er to timer efter starten af renomineringscyklussen, medmindre:

| a) | netbrugeren anmoder om et senere starttidspunkt eller |
| --- | --- |

a)

netbrugeren anmoder om et senere starttidspunkt eller

| b) | transmissionssystemoperatøren giver mulighed for et tidligere starttidspunkt. |
| --- | --- |

b)

transmissionssystemoperatøren giver mulighed for et tidligere starttidspunkt.

4.   Det skal antages, at enhver ændring af gasstrømmen sker i starten af hver time.

Artikel 16

Særlige bestemmelser for sammenkoblingspunkter

1.   Hvis der findes både døgn- og timenomineringer og -renomineringer i et sammenkoblingspunkt, kan transmissionssystemoperatørerne eller de nationale regulerende myndigheder (alt efter, hvad der er relevant) høre de berørte aktører med henblik på at konstatere, om der bør indgives harmoniserede nomineringer og renomineringer på begge sider af det pågældende sammenkoblingspunkt. Ved denne høring overvejes som minimum følgende:

| a) | de finansielle konsekvenser for transmissionssystemoperatører og netbrugere |
| --- | --- |

a)

de finansielle konsekvenser for transmissionssystemoperatører og netbrugere

| b) | virkningen på den grænseoverskridende handel |
| --- | --- |

b)

virkningen på den grænseoverskridende handel

| c) | virkningen på den daglige balanceringsordning i sammenkoblingspunktet(-erne). |
| --- | --- |

c)

virkningen på den daglige balanceringsordning i sammenkoblingspunktet(-erne).

2.   Efter denne høring bør eventuelle foreslåede ændringer godkendes af de nationale regulerende myndigheder. Når de foreslåede ændringer er godkendt, ændrer transmissionssystemoperatørerne efterfølgende de eksisterende sammenkoblingsaftaler og transportkontrakter eller andre retligt bindende aftaler og offentliggør disse ændringer.

Artikel 17

Afvisning af nomineringer og renomineringer eller ændring af ønsket gasmængde i sammenkoblingspunkter

1.   Transmissionssystemoperatøren kan afvise:

| a) | en nominering eller renominering inden for 2 timer efter nomineringsfristen eller starten af en renomineringscyklus i følgende tilfælde:






  i) | den opfylder ikke kravene til indhold |
| --- | --- | --- |

a)

en nominering eller renominering inden for 2 timer efter nomineringsfristen eller starten af en renomineringscyklus i følgende tilfælde:

i)

den opfylder ikke kravene til indhold

| ii) | den indgives af en anden enhed end en netbruger |
| --- | --- |

ii)

den indgives af en anden enhed end en netbruger

| iii) | godkendelse af døgnnomineringen eller -renomineringen giver en implicit negativ nomineringsstrømningshastighed |
| --- | --- |

iii)

godkendelse af døgnnomineringen eller -renomineringen giver en implicit negativ nomineringsstrømningshastighed

| iv) | den overstiger den kapacitet, der er allokeret til netbrugeren |
| --- | --- |

iv)

den overstiger den kapacitet, der er allokeret til netbrugeren

| b) | en renominering inden for 2 timer efter starten af renomineringscyklussen i følgende andre tilfælde:






  i) | den overstiger netbrugerens allokerede kapacitet for de resterende timer, medmindre renomineringen indgives for at få afbrydelig kapacitet, når denne tilbydes af transmissionssystemoperatøren |
| --- | --- | --- |

b)

en renominering inden for 2 timer efter starten af renomineringscyklussen i følgende andre tilfælde:

i)

den overstiger netbrugerens allokerede kapacitet for de resterende timer, medmindre renomineringen indgives for at få afbrydelig kapacitet, når denne tilbydes af transmissionssystemoperatøren

| ii) | godkendelse af timerenomineringen medfører en forventet ændring i gasstrømmen inden afslutningen af renomineringscyklussen. |
| --- | --- |

ii)

godkendelse af timerenomineringen medfører en forventet ændring i gasstrømmen inden afslutningen af renomineringscyklussen.

2.   Transmissionssystemoperatøren må ikke afvise en netbrugers nominering og renominering alene med den begrundelse, at netbrugerens planlagte tilførsel ikke er lig med det planlagte udtræk.

3.   Hvis en renominering afvises, skal transmissionssystemoperatøren anvende netbrugerens seneste godkendte mængde, hvis der er en sådan.

4.   Med forbehold af særlige vilkår og betingelser for afbrydelig kapacitet og kapacitet, som er underlagt regler om afhjælpning af flaskehalsproblemer, kan transmissionsoperatøren i princippet kun ændre den gasmængde, der er anmodet om under en nominering og renominering, hvis der er tale om ekstraordinære begivenheder og nødsituationer, hvor der er en åbenlys fare for systemets sikkerhed og stabilitet. Transmissionssystemoperatørerne underretter den nationale regulerende myndighed om eventuelle foranstaltninger, som træffes.

Artikel 18

Nominerings- og renomineringsprocedure i ikke-sammenkoblingspunkter

1.   Den nationale regulerende myndighed skal, såfremt det ikke allerede er fastsat i den nationale lovgivning, efter høring af transmissionssystemoperatøren fastlægge for hvilke ikke-sammenkoblingspunkter der kræves nomineringer og renomineringer.

2.   Hvis der kræves nomineringer og renomineringer i ikke-sammenkoblingspunkter, gælder følgende principper:

| a) | netbrugerne har ret til at indgive renomineringer for det aktuelle gasdøgn på baggrund af disse punkters tekniske fleksibilitet |
| --- | --- |

a)

netbrugerne har ret til at indgive renomineringer for det aktuelle gasdøgn på baggrund af disse punkters tekniske fleksibilitet

| b) | transmissionssystemoperatøren skal godkende eller afvise de indgivne nomineringer og renomineringer og tager i denne forbindelse hensyn til fristerne i artikel 17. |
| --- | --- |

b)

transmissionssystemoperatøren skal godkende eller afvise de indgivne nomineringer og renomineringer og tager i denne forbindelse hensyn til fristerne i artikel 17.

KAPITEL V

DAGLIGT GEBYR FOR UBALANCE

Artikel 19

Generelle bestemmelser

1.   Netbrugerne er forpligtet til at betale eller har ret til at modtage (alt efter, hvad der er relevant) et dagligt gebyr for ubalance for deres daglige ubalancemængde for hvert gasdøgn.

2.   Det daglige gebyr for ubalance skal opføres særskilt på transmissionssystemoperatørens fakturaer til netbrugerne.

3.   Det daglige gebyr for ubalance skal være omkostningsægte og tage højde for priserne for transmissionssystemoperatørens balancering, hvis det er relevant, og for den lille tilpasning, der er omhandlet i artikel 22, stk. 6.

Artikel 20

Metode til beregning af det daglige gebyr for ubalance

1.   Transmissionssystemoperatøren forelægger metoden til beregning af det daglige gebyr for ubalance, der påtænkes anvendt i dennes balanceringszone, for den nationale regulerende myndighed med henblik på godkendelse.

2.   Når den er godkendt, offentliggøres metoden til beregning af det daglige gebyr for ubalance på det relevante websted. Enhver ajourføring heraf offentliggøres i god tid.

3.   Metoden til beregning af det daglige gebyr for ubalance fastlægger:

| a) | beregningen af den daglige ubalancemængde, der er omhandlet i artikel 21 |
| --- | --- |

a)

beregningen af den daglige ubalancemængde, der er omhandlet i artikel 21

| b) | beregningen af den gældende pris, der er omhandlet i artikel 22, og |
| --- | --- |

b)

beregningen af den gældende pris, der er omhandlet i artikel 22, og

| c) | eventuelle andre nødvendige parametre. |
| --- | --- |

c)

eventuelle andre nødvendige parametre.

Artikel 21

Metode til beregning af den daglige ubalancemængde

1.   Transmissionssystemoperatøren skal beregne en daglig ubalancemængde for hver netbrugers balanceringsportefølje for hvert gasdøgn i henhold til følgende formel:

daglig ubalancemængde = tilførsel - udtræk

2.   Beregningen af den daglige ubalancemængde tilpasses, alt efter:

| a) | om der tilbydes linepack-fleksibilitet og/eller |
| --- | --- |

a)

om der tilbydes linepack-fleksibilitet og/eller

| b) | om der findes en aftale, i henhold til hvilken netbrugere leverer gas, herunder som naturalieydelse, for at dække






  i) | gas, der ikke er registreret som udtræk, f.eks. tab, målerfejl og/eller |
| --- | --- | --- |

b)

om der findes en aftale, i henhold til hvilken netbrugere leverer gas, herunder som naturalieydelse, for at dække

i)

gas, der ikke er registreret som udtræk, f.eks. tab, målerfejl og/eller

| ii) | gas, som transmissionsoperatøren bruger til systemets drift, herunder brændstofgas. |
| --- | --- |

ii)

gas, som transmissionsoperatøren bruger til systemets drift, herunder brændstofgas.

3.   Hvis summen af en netbrugers tilførsel for gasdøgnet er lig med summen af netbrugerens udtræk for det pågældende gasdøgn, anses netbrugeren for at være i balance for det pågældende gasdøgn.

4.   Hvis summen af en netbrugers tilførsel for gasdøgnet ikke er lig med summen af netbrugerens udtræk for det pågældende gasdøgn, anses netbrugeren for at være i ubalance for det pågældende gasdøgn, og der pålægges et dagligt gebyr for ubalance i henhold til artikel 23.

5.   Transmissionssystemoperatøren skal forelægge netbrugeren dennes indledende og endelige daglige ubalancemængde i overensstemmelse med artikel 37.

6.   Det daglige gebyr for ubalance baseres på den endelige daglige ubalancemængde.

Artikel 22

Gældende pris

1.   I forbindelse med beregningen af det daglige gebyr for ubalance, jf. artikel 23, bestemmes den gældende pris således:

| a) | den marginale salgspris, hvis den daglige ubalancemængde er positiv (dvs. netbrugerens tilførsel overstiger netbrugerens udtræk i det pågældende gasdøgn), eller |
| --- | --- |

a)

den marginale salgspris, hvis den daglige ubalancemængde er positiv (dvs. netbrugerens tilførsel overstiger netbrugerens udtræk i det pågældende gasdøgn), eller

| b) | den marginale købspris, hvis den daglige ubalancemængde er negativ (dvs. netbrugerens udtræk overstiger netbrugerens tilførsel i det pågældende gasdøgn). |
| --- | --- |

b)

den marginale købspris, hvis den daglige ubalancemængde er negativ (dvs. netbrugerens udtræk overstiger netbrugerens tilførsel i det pågældende gasdøgn).

2.   Der beregnes en marginal købspris og en marginal salgspris for hvert gasdøgn i henhold til følgende:

| a) | den marginale salgspris er den laveste pris af følgende:






  i) | den laveste pris i en hvilken som helst handel med title-produkter, som transmissionssystemoperatøren er involveret i, for det pågældende gasdøgn, eller |
| --- | --- | --- |

a)

den marginale salgspris er den laveste pris af følgende:

i)

den laveste pris i en hvilken som helst handel med title-produkter, som transmissionssystemoperatøren er involveret i, for det pågældende gasdøgn, eller

| ii) | den vægtede gennemsnitlige pris for gas for det pågældende gasdøgn, minus en lille tilpasning |
| --- | --- |

ii)

den vægtede gennemsnitlige pris for gas for det pågældende gasdøgn, minus en lille tilpasning

| b) | den marginale købspris er den højeste pris af følgende:






  i) | den højeste pris i en hvilken som helst handel med title-produkter, som transmissionssystemoperatøren er involveret i, for det pågældende gasdøgn, eller |
| --- | --- | --- |

b)

den marginale købspris er den højeste pris af følgende:

i)

den højeste pris i en hvilken som helst handel med title-produkter, som transmissionssystemoperatøren er involveret i, for det pågældende gasdøgn, eller

| ii) | den vægtede gennemsnitlige pris for gas for det pågældende gasdøgn, plus en lille tilpasning. |
| --- | --- |

ii)

den vægtede gennemsnitlige pris for gas for det pågældende gasdøgn, plus en lille tilpasning.

3.   Ved bestemmelsen af den marginale salgspris, den marginale købspris og den vægtede gennemsnitlige pris skal de pågældende handler være foretaget på handelsplatforme, som på forhånd er udpeget af transmissionssystemoperatøren og godkendt af den nationale regulerende myndighed. Den vægtede gennemsnitlige pris er den energivægtede gennemsnitlige pris for handler med title-produkter, der er foretaget i det virtuelle handelspunkt for det pågældende gasdøgn.

4.   Der defineres en standardregel, hvis stk. 2, litra a) og b), ikke giver mulighed for at beregne en marginal salgspris og/eller en marginal købspris.

5.   Hvis det godkendes af den nationale regulerende myndighed, kan prisen på lokalitetsafhængige produkter inddrages ved bestemmelsen af den marginale salgspris, den marginale købspris og den vægtede gennemsnitlige pris, hvis transmissionssystemoperatøren foreslår dette, hvorved omfanget af transmissionssystemoperatørens brug af lokalitetsafhængige produkter tages i betragtning.

6.   Den lille tilpasning:

| a) | skal tilskynde netbrugerne til at balancere deres tilførsel og udtræk |
| --- | --- |

a)

skal tilskynde netbrugerne til at balancere deres tilførsel og udtræk

| b) | udformes og anvendes på en ikke-diskriminerende måde med sigte på:






  i) | ikke at hindre markedsadgang |
| --- | --- | --- |

b)

udformes og anvendes på en ikke-diskriminerende måde med sigte på:

i)

ikke at hindre markedsadgang

| ii) | ikke at bremse udviklingen af konkurrenceprægede markeder |
| --- | --- |

ii)

ikke at bremse udviklingen af konkurrenceprægede markeder

| c) | må ikke have en skadelig indvirkning på den grænseoverskridende handel |
| --- | --- |

c)

må ikke have en skadelig indvirkning på den grænseoverskridende handel

| d) | må ikke føre til urimelig finansiel eksponering for netbrugere som følge af daglige gebyrer for ubalance. |
| --- | --- |

d)

må ikke føre til urimelig finansiel eksponering for netbrugere som følge af daglige gebyrer for ubalance.

7.   Værdien af den lille tilpasning kan være forskellig ved bestemmelsen af den marginale købspris og den marginale salgspris. Værdien af den lille tilpasning må ikke overstige 10 % af den vægtede gennemsnitlige pris, medmindre den berørte transmissionssystemoperatør kan begrunde en anden værdi over for den nationale regulerende myndighed og få den godkendt i henhold til artikel 20.

Artikel 23

Dagligt gebyr for ubalance

1.   Ved beregningen af hver netbrugers daglige gebyr for ubalance ganger transmissionssystemoperatøren netbrugerens daglige ubalance med den gældende pris, der fastlægges i overensstemmelse med artikel 22.

2.   Det daglige gebyr for ubalance anvendes som følger:

| a) | hvis en netbrugers daglige ubalancemængde for gasdøgnet er positiv, antages netbrugeren at have solgt gas til transmissionssystemoperatøren svarende til den daglige ubalancemængde og har dermed ret til udbetaling af det daglige gebyr for ubalance fra transmissionssystemoperatøren, og |
| --- | --- |

a)

hvis en netbrugers daglige ubalancemængde for gasdøgnet er positiv, antages netbrugeren at have solgt gas til transmissionssystemoperatøren svarende til den daglige ubalancemængde og har dermed ret til udbetaling af det daglige gebyr for ubalance fra transmissionssystemoperatøren, og

| b) | hvis en netbrugers daglige ubalancemængde for gasdøgnet er negativ, antages netbrugeren at have købt gas af transmissionssystemoperatøren svarende til den daglige ubalancemængde og skal derfor betale det daglige gebyr for ubalance til transmissionssystemoperatøren |
| --- | --- |

b)

hvis en netbrugers daglige ubalancemængde for gasdøgnet er negativ, antages netbrugeren at have købt gas af transmissionssystemoperatøren svarende til den daglige ubalancemængde og skal derfor betale det daglige gebyr for ubalance til transmissionssystemoperatøren

KAPITEL VI

INTRADAG-FORPLIGTELSER

Artikel 24

Generelle bestemmelser

1.   En transmissionssystemoperatør må kun pålægge intradag-forpligtelser for at tilskynde netbrugere til at forvalte deres intradag-position med henblik på at sikre transmissionsnettets systemintegritet og for at minimere behovet for balancering.

2.   Hvis transmissionssystemoperatøren er forpligtet til at give oplysninger til netbrugerne for at gøre dem i stand til at forvalte deres risici i forbindelse med intradag-forpligtelser, skal disse oplysninger gives regelmæssigt. I givet fald stilles oplysningerne til rådighed efter en enkelt anmodning fra hver netbruger.

Artikel 25

Kategorier af intradag-forpligtelser

Der er tre kategorier af intradag-forpligtelser, som hver især skal tilskynde netbrugeren til et bestemt formål, jf. denne artikel:

| 1) | En intradag-forpligtelse for hele systemet
  udformes med henblik på at tilskynde netbrugerne til at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, og fastlægger følgende:






  a) | de driftstekniske grænser, som nettet skal holdes inden for |
| --- | --- | --- |

1)

En intradag-forpligtelse for hele systemet

udformes med henblik på at tilskynde netbrugerne til at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, og fastlægger følgende:

a)

de driftstekniske grænser, som nettet skal holdes inden for

| b) | de tiltag, som netbrugerne kan iværksætte for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser |
| --- | --- |

b)

de tiltag, som netbrugerne kan iværksætte for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser

| c) | transmissionssystemoperatørens balancering, når transmissionsnettets driftstekniske grænser er ved at blive nået eller nås |
| --- | --- |

c)

transmissionssystemoperatørens balancering, når transmissionsnettets driftstekniske grænser er ved at blive nået eller nås

| d) | fordelingen af udgifter og/eller indtægter på netbrugerne og/eller konsekvenser for disse netbrugeres intradag-position som følge af transmissionssystemoperatørens balancering |
| --- | --- |

d)

fordelingen af udgifter og/eller indtægter på netbrugerne og/eller konsekvenser for disse netbrugeres intradag-position som følge af transmissionssystemoperatørens balancering

| e) | det dermed forbundne vederlag, som baseres på netbrugerens individuelle intradag-position. |
| --- | --- |

e)

det dermed forbundne vederlag, som baseres på netbrugerens individuelle intradag-position.

| 2) | En intradag-forpligtelse for balanceringsporteføljer
  udformes med henblik på at tilskynde netbrugerne til at holde deres individuelle position inden for en forud fastsat margin, og fastlægger følgende:






  a) | for hver balanceringsportefølje den margin, som balanceringsporteføljen skal ligge inden for |
| --- | --- | --- |

2)

En intradag-forpligtelse for balanceringsporteføljer

udformes med henblik på at tilskynde netbrugerne til at holde deres individuelle position inden for en forud fastsat margin, og fastlægger følgende:

a)

for hver balanceringsportefølje den margin, som balanceringsporteføljen skal ligge inden for

| b) | hvordan den nævnte margin fastlægges |
| --- | --- |

b)

hvordan den nævnte margin fastlægges

| c) | konsekvenserne for netbrugere, der ikke holder sig inden for den fastlagte margin, og, hvis det er relevant, nærmere oplysninger om, hvordan det dermed forbundne vederlag udregnes |
| --- | --- |

c)

konsekvenserne for netbrugere, der ikke holder sig inden for den fastlagte margin, og, hvis det er relevant, nærmere oplysninger om, hvordan det dermed forbundne vederlag udregnes

| d) | det dermed forbundne vederlag, som baseres på netbrugerens individuelle intradag-position. |
| --- | --- |

d)

det dermed forbundne vederlag, som baseres på netbrugerens individuelle intradag-position.

| 3) | En intradag-forpligtelse for et entry-exitpunkt
  udformes med henblik på at tilskynde netbrugerne til at begrænse gasstrømmen eller variationen af gasstrømmen under bestemte forhold i bestemte entry-exitpunkter, og fastlægger følgende:






  a) | begrænsningerne for gasstrømmen og/eller variationen af gasstrømmen |
| --- | --- | --- |

3)

En intradag-forpligtelse for et entry-exitpunkt

udformes med henblik på at tilskynde netbrugerne til at begrænse gasstrømmen eller variationen af gasstrømmen under bestemte forhold i bestemte entry-exitpunkter, og fastlægger følgende:

a)

begrænsningerne for gasstrømmen og/eller variationen af gasstrømmen

| b) | det entry-exitpunkt eller de grupper af entry-exitpunkter, som begrænsningerne gælder for |
| --- | --- |

b)

det entry-exitpunkt eller de grupper af entry-exitpunkter, som begrænsningerne gælder for

| c) | de forhold, under hvilke begrænsningerne gælder |
| --- | --- |

c)

de forhold, under hvilke begrænsningerne gælder

| d) | konsekvenserne af ikke at overholde begrænsningerne. |
| --- | --- |

d)

konsekvenserne af ikke at overholde begrænsningerne.

Denne forpligtelse kommer oven i alle andre aftaler med slutkunder, og omfatter bl.a. lokale specifikke begrænsninger og forpligtelser vedrørende den fysiske gasstrøm.

Artikel 26

Krav til intradag-forpligtelser

1.   Transmissionssystemoperatøren kan forelægge den nationale regulerende myndighed et forslag om at indføre eller ændre en intradag-forpligtelse. En sådan intradag-forpligtelse kan kombinere forskellige elementer fra de typer forpligtelser, der er beskrevet i artikel 25, forudsat at forslaget opfylder de kriterier, der er fastsat i stk. 2. Transmissionssystemoperatørens ret til at forelægge et forslag berører ikke den nationale regulerende myndigheds ret til at træffe en afgørelse på eget initiativ.

2.   Alle intradag-forpligtelser skal opfylde følgende kriterier:

| a) | en intradag-forpligtelse og eventuelle tilknyttede intradag-gebyrer må ikke udgøre en urimelig hindring for den grænseoverskridende handel eller nye netbrugeres adgang til det relevante marked |
| --- | --- |

a)

en intradag-forpligtelse og eventuelle tilknyttede intradag-gebyrer må ikke udgøre en urimelig hindring for den grænseoverskridende handel eller nye netbrugeres adgang til det relevante marked

| b) | en intradag-forpligtelse pålægges kun, hvis netbrugerne har modtaget tilstrækkelige oplysninger før et potentielt intradag-gebyr anvendes på deres tilførsel og/eller udtræk og har rimelige midler til at kunne forvalte deres risici |
| --- | --- |

b)

en intradag-forpligtelse pålægges kun, hvis netbrugerne har modtaget tilstrækkelige oplysninger før et potentielt intradag-gebyr anvendes på deres tilførsel og/eller udtræk og har rimelige midler til at kunne forvalte deres risici

| c) | hovedparten af de omkostninger, som skal afholdes af netbrugerne i forbindelse med deres balanceringsforpligtelser, skal være relateret til deres position ved udgangen af gasdøgnet |
| --- | --- |

c)

hovedparten af de omkostninger, som skal afholdes af netbrugerne i forbindelse med deres balanceringsforpligtelser, skal være relateret til deres position ved udgangen af gasdøgnet

| d) | i det omfang, det er muligt, skal intradag-gebyrer afspejle transmissionssystemoperatørens omkostninger i forbindelse med en eventuel tilknyttet balancering |
| --- | --- |

d)

i det omfang, det er muligt, skal intradag-gebyrer afspejle transmissionssystemoperatørens omkostninger i forbindelse med en eventuel tilknyttet balancering

| e) | en intradag-forpligtelse medfører ikke, at netbrugeres afregning nulstilles i løbet af gasdøgnet |
| --- | --- |

e)

en intradag-forpligtelse medfører ikke, at netbrugeres afregning nulstilles i løbet af gasdøgnet

| f) | fordelene ved at indføre en intradag-forpligtelse for så vidt angår en økonomisk rationel og effektiv drift af transmissionsnettet opvejer alle potentielle negative virkninger heraf, herunder også for likviditeten af handler i det virtuelle handelspunkt. |
| --- | --- |

f)

fordelene ved at indføre en intradag-forpligtelse for så vidt angår en økonomisk rationel og effektiv drift af transmissionsnettet opvejer alle potentielle negative virkninger heraf, herunder også for likviditeten af handler i det virtuelle handelspunkt.

3.   Transmissionssystemoperatøren kan foreslå forskellige intradag-forpligtelser for forskellige kategorier af entry- og exitpunkter med henblik på at give bedre incitamenter til forskellige kategorier af netbrugere med sigte på at undgå krydssubsidiering. Transmissionssystemoperatørens ret til at forelægge et forslag berører ikke den nationale regulerende myndigheds ret til at træffe en afgørelse på eget initiativ.

4.   Transmissionssystemoperatøren skal høre aktørerne, herunder de nationale regulerende myndigheder, de berørte distributionssystemoperatører og transmissionssystemoperatører i tilstødende balanceringszoner, om alle intradag-forpligtelser, som denne påtænker at indføre, herunder metoder og forudsætninger, der er anvendt for at nå frem til den konklusion, at forpligtelsen opfylder kriterierne i stk. 2.

5.   Efter høringsprocessen skal transmissionssystemoperatøren udarbejde en henstilling, der bl.a. indeholder det endelige forslag og en analyse af:

| a) | nødvendigheden af intradag-forpligtelsen, under hensyntagen til transmissionsnettets egenskaber og den fleksibilitet, der er til rådighed for transmissionssystemoperatøren i form af køb og salg af kortfristede standardprodukter eller brug af balanceringsydelser, jf. kapitel III |
| --- | --- |

a)

nødvendigheden af intradag-forpligtelsen, under hensyntagen til transmissionsnettets egenskaber og den fleksibilitet, der er til rådighed for transmissionssystemoperatøren i form af køb og salg af kortfristede standardprodukter eller brug af balanceringsydelser, jf. kapitel III

| b) | de oplysninger, der er til rådighed for netbrugerne, så de kan forvalte deres intradag-positioner rettidigt |
| --- | --- |

b)

de oplysninger, der er til rådighed for netbrugerne, så de kan forvalte deres intradag-positioner rettidigt

| c) | den forventede finansielle virkning for netbrugerne |
| --- | --- |

c)

den forventede finansielle virkning for netbrugerne

| d) | virkningerne for nye netbrugere, som kommer ind på det relevante marked, herunder eventuelle negative virkninger |
| --- | --- |

d)

virkningerne for nye netbrugere, som kommer ind på det relevante marked, herunder eventuelle negative virkninger

| e) | virkningen for den grænseoverskridende handel, herunder de potentielle konsekvenser for balancering i tilstødende balanceringszoner |
| --- | --- |

e)

virkningen for den grænseoverskridende handel, herunder de potentielle konsekvenser for balancering i tilstødende balanceringszoner

| f) | virkningerne på det kortfristede engrosmarked for gas, herunder markedets likviditet |
| --- | --- |

f)

virkningerne på det kortfristede engrosmarked for gas, herunder markedets likviditet

| g) | hvorvidt intradag-forpligtelsen er ikke-diskriminerende. |
| --- | --- |

g)

hvorvidt intradag-forpligtelsen er ikke-diskriminerende.

6.   Transmissionssystemoperatøren forelægger henstillingen for den nationale regulerende myndighed med henblik på godkendelse af forslaget i henhold til proceduren i artikel 27. Sideløbende hermed offentliggør transmissionssystemoperatøren henstillingen, dog med forbehold af eventuelle fortrolighedsforpligtelser, som denne er bundet af, og sender den til ENTSOG til orientering.

Artikel 27

Nationale regulerende myndigheders beslutningstagning

1.   Den nationale regulerende myndighed træffer og offentliggør en begrundet afgørelse inden seks måneder efter modtagelsen af den fuldstændige henstilling. Ved afgørelsen af, om den foreslåede intradag-forpligtelse skal godkendes, vurderer den nationale regulerende myndighed, om den pågældende intradag-forpligtelse opfylder kriterierne i artikel 26, stk. 2.

2.   Før den nationale regulerende myndighed træffer den begrundede afgørelse, skal den høre de nationale regulerende myndigheder i tilstødende medlemsstater og tage hensyn til disses synspunkter. De nationale regulerende myndigheder i tilstødende medlemsstater kan indhente en udtalelse fra agenturet i henhold til artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 713/2009 om den afgørelse, der er nævnt i stk. 1.

Artikel 28

Bestående intradag-forpligtelser

Hvis transmissionssystemoperatøren har en intradag-forpligtelse eller intradag-forpligtelser på tidspunktet for ikrafttræden af denne forordning, skal transmissionssystemoperatøren senest seks måneder efter denne dato følge proceduren i artikel 26, stk. 5 til 7, og forelægge intradag-forpligtelsen eller -forpligtelserne for den nationale regulerende myndighed med henblik på godkendelse i overensstemmelse med artikel 27, hvis den/de fortsat ønskes anvendt.

KAPITEL VII

UDLIGNINGSORDNINGER

Artikel 29

Principper for udligning

1.   Transmissionssystemoperatøren skal hverken tjene eller tabe på at betale og modtage daglige gebyrer for ubalance, intradag-gebyrer, balanceringsgebyrer og andre vederlag i forbindelse med transmissionssystemoperatørens balancering, der anses for at være alle de aktiviteter, som iværksættes af transmissionssystemoperatøren for at opfylde kravene i denne forordning.

2.   Transmissionssystemoperatøren skal videregive følgende til netbrugerne:

| a) | alle udgifter og indtægter fra daglige gebyrer for ubalance og intradag-gebyrer |
| --- | --- |

a)

alle udgifter og indtægter fra daglige gebyrer for ubalance og intradag-gebyrer

| b) | alle udgifter og indtægter fra balancering, der iværksættes i henhold til artikel 9, medmindre den nationale regulerende myndighed mener, at disse udgifter og indtægter skyldes manglende effektivitet i henhold til de gældende nationale regler. Denne mening skal være baseret på en vurdering, som:






  i) | påviser, i hvilket omfang transmissionssystemoperatøren med rimelighed kunne have mindsket de afholdte udgifter til balancering, og |
| --- | --- | --- |

b)

alle udgifter og indtægter fra balancering, der iværksættes i henhold til artikel 9, medmindre den nationale regulerende myndighed mener, at disse udgifter og indtægter skyldes manglende effektivitet i henhold til de gældende nationale regler. Denne mening skal være baseret på en vurdering, som:

i)

påviser, i hvilket omfang transmissionssystemoperatøren med rimelighed kunne have mindsket de afholdte udgifter til balancering, og

| ii) | skal foretages under hensyntagen til de oplysninger, den tid og de midler, der var til rådighed for transmissionssystemoperatøren på det tidspunkt, hvor denne besluttede at foretage balanceringen |
| --- | --- |

ii)

skal foretages under hensyntagen til de oplysninger, den tid og de midler, der var til rådighed for transmissionssystemoperatøren på det tidspunkt, hvor denne besluttede at foretage balanceringen

| c) | alle andre udgifter og indtægter i forbindelse med balancering, der iværksættes af transmissionssystemoperatøren, medmindre den nationale regulerende myndighed mener, at disse udgifter og indtægter skyldes manglende effektivitet i henhold til de gældende nationale regler. |
| --- | --- |

c)

alle andre udgifter og indtægter i forbindelse med balancering, der iværksættes af transmissionssystemoperatøren, medmindre den nationale regulerende myndighed mener, at disse udgifter og indtægter skyldes manglende effektivitet i henhold til de gældende nationale regler.

3.   Hvis der gives et incitament til at fremme effektiv balancering, skal det samlede finansielle tab være begrænset til de af transmissionssystemoperatørens udgifter og indtægter, der skyldes manglende effektivitet.

4.   Transmissionssystemoperatørerne offentliggør de relevante data om de samlede gebyrer, som er omhandlet i stk. 1, og det samlede udligningsbidrag i forbindelse med balancering med mindst samme hyppighed som de respektive gebyrer faktureres til netbrugerne, dog mindst én gang pr. måned.

5.   Uanset stk. 1 og 2 kan transmissionssystemoperatøren i sin balanceringsrolle være underlagt en incitamentsmekanisme, jf. artikel 11.

Artikel 30

Cash flow i forbindelse med udligning

1.   Udligningsbidraget i forbindelse med balancering betales af eller til den berørte netbruger.

2.   Den nationale regulerende myndighed fastsætter eller godkender og offentliggør metoden til beregning af udligningsbidrag i forbindelse med balancering, herunder bidragenes fordeling mellem netbrugerne, og kreditrisikostyringsregler.

3.   Udligningsbidraget i forbindelse med balancering skal stå i forhold til det omfang, i hvilket netbrugeren gør brug af de relevante entry- og exitpunkter eller transmissionsnettet.

4.   Udligningsbidrag i forbindelse med balancering anføres særskilt, når de faktureres til netbrugerne, og fakturaen ledsages af tilstrækkelige støtteoplysninger, som er fastlagt i den i stk. 2 omhandlede beregningsmetode.

5.   Hvis informationsmodellen variant 2 anvendes, og udligningsbidraget i forbindelse med balancering derfor kan være baseret på prognoser for omkostninger og indtægter, skal transmissionssystemoperatørens metode til beregning af udligningsgebyret omfatte regler for et særskilt udligningsbidrag i forbindelse med balancering, der vedrører ikke-døgnaflæste udtræk.

6.   Hvis det er relevant, kan transmissionssystemoperatørens metode til beregning af udligningsbidrag i forbindelse med balancering omfatte regler for fordeling af udligningsbidraget på de forskellige balanceringskomponenter og den efterfølgende fordeling af de modsvarende beløb på netbrugerne med sigte på at reducere krydssubsidiering.

Artikel 31

Ordninger for kreditrisikostyring

1.   Transmissionssystemoperatøren har ret til at træffe de nødvendige foranstaltninger og fastsætte relevante kontraktmæssige krav, herunder i forbindelse med kontrol af finansiel sikkerhed, for netbrugere for at afbøde manglende betaling vedrørende eventuelle skyldige beløb i forbindelse med de bidrag, der er omhandlet i artikel 29 og 30.

2.   De kontraktmæssige krav skal være gennemsigtige, lige for alle, stå i et rimeligt forhold til formålet og være defineret i den metode, der er omhandlet i artikel 30, stk. 2.

3.   I tilfælde af misligholdelse fra en netbrugers side er det ikke transmissionssystemoperatøren, der skal bære opståede tab, forudsat, at de i stk. 1 og 2 omhandlede foranstaltninger og krav er korrekt gennemført, og sådanne tab dækkes i overensstemmelse med den metode, der er omhandlet i artikel 30, stk. 2.

KAPITEL VIII

TILRÅDIGHEDSSTILLELSE AF OPLYSNINGER

Artikel 32

Transmissionssystemoperatørernes informationspligt over for netbrugerne

De oplysninger, som transmissionssystemoperatøren stiller til rådighed for netbrugerne, vedrører:

| 1) | den samlede status for transmissionsnettet, jf. punkt 3.4, nr. 5), i bilag I til forordning (EF) nr. 715/2009 |
| --- | --- |

1)

den samlede status for transmissionsnettet, jf. punkt 3.4, nr. 5), i bilag I til forordning (EF) nr. 715/2009

| 2) | transmissionssystemoperatørens balancering, jf. kapitel III |
| --- | --- |

2)

transmissionssystemoperatørens balancering, jf. kapitel III

| 3) | netbrugerens tilførsel og udtræk for gasdøgnet, jf. artikel 33 til 42. |
| --- | --- |

3)

netbrugerens tilførsel og udtræk for gasdøgnet, jf. artikel 33 til 42.

Artikel 33

Generelle bestemmelser

1.   Hvis transmissionssystemoperatøren ikke allerede stiller oplysningerne til rådighed i henhold til bilag I, punkt 3.1.2, i forordning (EF) nr. 715/2009, stilles alle oplysningerne, der er omhandlet i artikel 32, til rådighed på følgende måde:

| a) | tilgængelige på transmissionssystemoperatørens websted eller et andet system, hvor oplysningerne findes i elektronisk format |
| --- | --- |

a)

tilgængelige på transmissionssystemoperatørens websted eller et andet system, hvor oplysningerne findes i elektronisk format

| b) | vederlagsfrit tilgængelige for netbrugerne |
| --- | --- |

b)

vederlagsfrit tilgængelige for netbrugerne

| c) | brugervenlige |
| --- | --- |

c)

brugervenlige

| d) | tydelige, kvantificerbare og let tilgængelige |
| --- | --- |

d)

tydelige, kvantificerbare og let tilgængelige

| e) | angivet på et ikke-diskriminerende grundlag |
| --- | --- |

e)

angivet på et ikke-diskriminerende grundlag

| f) | angivet i konsistente måleenheder, enten kWh eller kWh/d og kWh/h |
| --- | --- |

f)

angivet i konsistente måleenheder, enten kWh eller kWh/d og kWh/h

| g) | angivet på medlemsstatens officielle sprog samt på engelsk. |
| --- | --- |

g)

angivet på medlemsstatens officielle sprog samt på engelsk.

2.   Hvis der ikke kan aflæses en målt mængde fra en måler, kan der anvendes en erstatningsværdi. Denne erstatningsværdi anvendes som en alternativ reference uden nogen yderligere garanti fra transmissionssystemoperatørens side.

3.   At give adgang til oplysningerne skal ikke opfattes som at give nogen specifik garanti ud over disse oplysningers tilgængelighed via et fastlagt format og via et fastlagt værktøj såsom en webside eller en webadresse og netbrugernes relaterede adgang til disse oplysninger under normale anvendelsesbetingelser. Transmissionssystemoperatørerne er på ingen måde ansvarlige for at give yderligere garantier, navnlig hvad angår netbrugernes IT-systemer.

4.   Den nationale regulerende myndighed træffer beslutning om anvendelsen af én informationsmodel pr. balanceringszone. For så vidt angår tilrådighedsstillelse af oplysninger om intradøgnaflæste tilførsler og udtræk, finder de samme regler anvendelse på alle modellerne.

5.   For balanceringszoner, hvor der søges om godkendelse til at anvende informationsmodellen variant 2 efter denne forordnings ikrafttræden, skal transmissionssystemoperatøren eller i givet fald den nationale regulerende myndighed gennemføre en markedshøring.

Artikel 34

Intradøgnaflæste tilførsler og udtræk

1.   For intradøgnaflæste tilførsler til og udtræk fra balanceringszonen, hvor en netbrugers allokering matcher dennes godkendte mængde, er transmissionssystemoperatøren ikke forpligtet til at stille andre oplysninger til rådighed end den godkendte mængde.

2.   For intradøgnaflæste tilførsler og udtræk fra balanceringszonen, hvor en netbrugers allokering ikke matcher dennes godkendte mængde, stiller transmissionssystemoperatøren i gasdøgn D mindst to ajourføringer til rådighed for netbrugeren af dennes målte gasstrømme for mindst de samlede intradøgnaflæste tilførsler og udtræk, hvorved transmissionssystemoperatøren vælger et af følgende formater:

| a) | hver ajourføring dækker gasstrømmene fra begyndelsen af det pågældende gasdøgn D, eller |
| --- | --- |

a)

hver ajourføring dækker gasstrømmene fra begyndelsen af det pågældende gasdøgn D, eller

| b) | hver ajourføring dækker de yderligere gasstrømme efter dem, der blev rapporteret i den foregående ajourføring. |
| --- | --- |

b)

hver ajourføring dækker de yderligere gasstrømme efter dem, der blev rapporteret i den foregående ajourføring.

3.   De første ajourføringer skal mindst dække fire timers gasstrøm i løbet af gasdøgn D. Ajourføringerne stilles til rådighed hurtigst muligt, inden for fire timer efter gasstrømmen, og senest kl. 17.00 UTC (normaltid) eller kl. 16.00 UTC (sommertid).

4.   Tidspunktet for den anden ajourføring fastlægges efter den nationale regulerende myndigheds godkendelse og offentliggøres af transmissionssystemoperatøren.

5.   Transmissionssystemoperatøren kan anmode netbrugeren om at oplyse, hvilke af oplysningerne, der er omhandlet i stk. 2, denne har adgang til. På grundlag af det modtagne svar stiller den pågældende transmissionssystemoperatør den del af oplysningerne, som netbrugeren ikke har adgang til, til rådighed for denne i overensstemmelse med stk. 2 til 4.

6.   Hvis transmissionssystemoperatøren ikke er ansvarlig for at matche gasmængderne mellem netbrugere som led i allokeringsprocessen, skal transmissionssystemoperatøren som en undtagelse til stk. 2 mindst stille oplysninger om de samlede tilførsler og udtræk til rådighed to gange pr. gasdøgn D for det pågældende gasdøgn D.

Artikel 35

Døgnaflæste udtræk

1.   Hvis informationsmodellen variant 1 anvendes, stiller transmissionssystemoperatøren i gasdøgn D mindst to ajourføringer til rådighed for netbrugerne af deres tildeling af målte gasstrømme for mindst de samlede døgnaflæste udtræk, hvorved transmissionssystemoperatøren vælger et af følgende formater:

| a) | hver ajourføring dækker gasstrømmene fra begyndelsen af det pågældende gasdøgn D, eller |
| --- | --- |

a)

hver ajourføring dækker gasstrømmene fra begyndelsen af det pågældende gasdøgn D, eller

| b) | hver ajourføring dækker de yderligere gasstrømme efter dem, der blev rapporteret i den foregående ajourføring. |
| --- | --- |

b)

hver ajourføring dækker de yderligere gasstrømme efter dem, der blev rapporteret i den foregående ajourføring.

2.   Hver ajourføring stilles til rådighed inden for to timer fra afslutningen af den sidste time af gasstrømme.

Artikel 36

Ikke-døgnaflæste udtræk

1.   Hvis informationsgrundmodellen anvendes:

| a) | i gasdøgn D-1 stiller transmissionssystemoperatøren en prognose for deres ikke-døgnaflæste udtræk for gasdøgn D til rådighed for netbrugerne senest kl. 12.00 UTC (normaltid) eller kl. 11.00 UTC (sommertid) |
| --- | --- |

a)

i gasdøgn D-1 stiller transmissionssystemoperatøren en prognose for deres ikke-døgnaflæste udtræk for gasdøgn D til rådighed for netbrugerne senest kl. 12.00 UTC (normaltid) eller kl. 11.00 UTC (sommertid)

| b) | i gasdøgn D stiller transmissionssystemoperatøren mindst to ajourføringer af prognosen over deres ikke-døgnaflæste udtræk til rådighed for netbrugerne. |
| --- | --- |

b)

i gasdøgn D stiller transmissionssystemoperatøren mindst to ajourføringer af prognosen over deres ikke-døgnaflæste udtræk til rådighed for netbrugerne.

2.   Den første ajourføring stilles til rådighed senest kl. 13.00 UTC (normaltid) eller kl. 12.00 UTC (sommertid).

3.   Tidspunktet for den anden ajourføring fastlægges efter den nationale regulerende myndigheds godkendelse og offentliggøres af transmissionssystemoperatøren. Herved tages følgende i betragtning:

| a) | adgang til kortfristede standardprodukter på en handelsplatform |
| --- | --- |

a)

adgang til kortfristede standardprodukter på en handelsplatform

| b) | nøjagtigheden af prognosen for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk i forhold til prognosens leveringstidspunkt |
| --- | --- |

b)

nøjagtigheden af prognosen for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk i forhold til prognosens leveringstidspunkt

| c) | tidspunktet, hvor renomineringsperioden slutter, jf. artikel 15, stk. 1 |
| --- | --- |

c)

tidspunktet, hvor renomineringsperioden slutter, jf. artikel 15, stk. 1

| d) | tidspunktet for den første ajourføring af prognosen over en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk. |
| --- | --- |

d)

tidspunktet for den første ajourføring af prognosen over en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk.

4.   Hvis informationsmodellen variant 1 anvendes, stiller transmissionssystemoperatøren i gasdøgn D mindst to ajourføringer til rådighed for netbrugerne af deres tildeling af målte gasstrømme for mindst de samlede ikke-døgnaflæste udtræk, jf. artikel 35.

5.   Hvis informationsmodellen variant 2 anvendes, stiller transmissionssystemoperatøren i gasdøgn D-1 en prognose til rådighed for netbrugerne for deres ikke-døgnaflæste udtræk for gasdøgn D, jf. stk. 1, litra a).

Artikel 37

Tilførsler og udtræk efter gasdøgnet

1.   Senest ved udgangen af det følgende gasdøgn D+1 stiller transmissionssystemoperatøren oplysninger om den foreløbige allokering af netbrugerens tilførsler og udtræk i gasdøgn D til rådighed for denne sammen med en foreløbig daglig ubalancemængde.

| a) | I forbindelse med informationsgrundmodellen og informationsmodellen variant 1 allokeres al gas leveret til distributionssystemet |
| --- | --- |

a)

I forbindelse med informationsgrundmodellen og informationsmodellen variant 1 allokeres al gas leveret til distributionssystemet

| b) | for informationsmodellen variant 2 skal de ikke-døgnaflæste udtræk være lig med en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk ifølge day ahead-prognosen |
| --- | --- |

b)

for informationsmodellen variant 2 skal de ikke-døgnaflæste udtræk være lig med en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk ifølge day ahead-prognosen

| c) | for informationsmodellen variant 1 antages den foreløbige allokering og den foreløbige daglige ubalancemængde at være den endelig allokering og den endelige daglige ubalancemængde. |
| --- | --- |

c)

for informationsmodellen variant 1 antages den foreløbige allokering og den foreløbige daglige ubalancemængde at være den endelig allokering og den endelige daglige ubalancemængde.

2.   Hvis en midlertidig foranstaltning, som omhandlet i artikel 47 til 51, finder anvendelse, kan oplysningerne om en foreløbig allokering og en foreløbig daglig ubalancemængde stilles til rådighed inden for tre gasdøgn efter gasdøgn D, hvis det ikke er teknisk eller driftsmæssigt muligt at overholde bestemmelserne i stk. 1.

3.   Transmissionssystemoperatøren stiller oplysningerne om hver netbrugers endelige allokering for dennes tilførsler og udtræk og den endelige daglige ubalancemængde til rådighed inden for en tidsfrist, der fastsættes i henhold til de gældende nationale regler.

Artikel 38

Cost-benefit-analyse

1.   Inden to år fra ikrafttræden af denne forordning vurderer transmissionssystemoperatøren omkostninger og fordele ved:

| a) | hyppigere tilrådighedsstillelse af oplysninger for netbrugere |
| --- | --- |

a)

hyppigere tilrådighedsstillelse af oplysninger for netbrugere

| b) | kortere frister for tilrådighedsstillelse af oplysninger |
| --- | --- |

b)

kortere frister for tilrådighedsstillelse af oplysninger

| c) | forbedring af oplysningernes nøjagtighed. |
| --- | --- |

c)

forbedring af oplysningernes nøjagtighed.

Cost-benefit-analysen skal omfatte en fordeling af omkostninger og fordele på de involverede kategorier af berørte parter.

2.   Transmissionssystemoperatøren hører aktørerne om denne vurdering i samarbejde med distributionssystemoperatørerne, hvor disse berøres.

3.   På grundlag af høringsresultaterne træffer den nationale regulerende myndighed beslutning om alle relevante ændringer af tilrådighedsstillelsen af oplysninger.

Artikel 39

Distributionssystemoperatørers og prognoseudstedende parters informationspligt over for transmissionssystemoperatøren

1.   Hver distributionssystemoperatør med forbindelse til en balanceringszone og hver prognoseudstedende part stiller de oplysninger til rådighed for transmissionssystemoperatøren i den pågældende balanceringszone, som denne har behov for med henblik på at stille oplysninger til rådighed for netbrugerne i medfør af denne forordning. Det omfatter også distributionssystemets tilførsler og udtræk, uanset om det pågældende system er en del af balanceringszonen eller ej.

2.   Oplysningerne, deres format og proceduren for deres tilrådighedsstillelse fastlægges i samarbejde mellem transmissionssystemoperatøren, distributionssystemoperatøren og den prognoseudstedende part, alt efter hvad der er relevant, for at sikre transmissionssystemoperatørens korrekte tilrådighedsstillelse af oplysninger for netbrugerne i henhold til dette kapitel og navnlig kriterierne i artikel 33, stk. 1.

3.   Oplysningerne stilles til rådighed for transmissionssystemoperatøren i samme format, som er fastlagt i henhold til de gældende nationale regler, og skal være i overensstemmelse med det format, der anvendes af transmissionssystemoperatøren til at stille oplysningerne til rådighed for netbrugerne.

4.   Den nationale regulerende myndighed kan opfordre transmissionssystemoperatøren, distributionssystemoperatøren og den prognoseudstedende part til at foreslå en incitamentsmekanisme vedrørende levering af en nøjagtig prognose for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk, som skal opfylde kriterierne, der er fastsat for transmissionssystemoperatøren i artikel 11, stk. 4.

5.   Den nationale regulerende myndighed udpeger den prognoseudstedende part i en balanceringszone efter forudgående høring af de berørte transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører. Den prognoseudstedende part er ansvarlig for at prognosticere en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk, og i givet fald den efterfølgende allokering. Den prognoseudstedende part kan være en transmissionssystemoperatør, en distributionssystemoperatør eller en tredjepart.

Artikel 40

Distributionssystemoperatørens informationspligt over for transmissionssystemoperatøren

Distributionssystemoperatørerne stiller oplysninger til rådighed for transmissionssystemoperatørerne om distributionssystemets intradøgnaflæste og døgnaflæste tilførsler og udtræk i overensstemmelse med de oplysningskrav, der er fastsat i artikel 34, stk. 2 til 6, artikel 35 og artikel 37. Oplysningerne stilles til rådighed for transmissionssystemoperatøren inden for en tidsfrist, der er tilstrækkelig til, at transmissionssystemoperatøren kan stille oplysningerne til rådighed for netbrugerne.

Artikel 41

Distributionssystemoperatørers informationspligt over for den prognoseudstedende part

1.   Distributionssystemoperatører er ansvarlige for at stille tilstrækkelige og ajourførte oplysninger til rådighed for den prognoseudstedende part med henblik på anvendelse af den prognosemetode for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk, der er beskrevet i artikel 42, stk. 2. Disse oplysninger skal stilles rettidigt til rådighed i overensstemmelse med de tidsfrister, som den prognoseudstedende part har fastsat som værende i overensstemmelse med sine behov.

2.   Stk. 1 finder tilsvarende anvendelse på informationsmodellen variant 1.

Artikel 42

Den prognoseudstedende parts informationspligt over for transmissionssystemoperatøren

1.   Den prognoseudstedende part forelægger transmissionssystemoperatøren prognoser for netbrugerens ikke-døgnaflæste udtræk og efterfølgende allokeringer, som er i overensstemmelse med kravene til oplysninger i artikel 36 og 37. Oplysningerne forelægges transmissionssystemoperatøren inden for en tidsfrist, der er tilstrækkelig til, at transmissionssystemoperatøren kan give oplysningerne til netbrugerne, og for day ahead- og intradag-prognoser for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk senest én time før de tidsfrister, der er omhandlet i artikel 36, stk. 1, litra a) og b), medmindre transmissionssystemoperatøren og den prognoseudstedende part aftaler et senere tidspunkt, som er tilstrækkeligt til, at transmissionssystemoperatøren kan stille oplysningerne til rådighed for netbrugerne.

2.   Metoden til prognoseberegning af en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk baseres på en statistisk efterspørgselsmodel, hvor hvert ikke-døgnaflæst udtræk har sin egen lastprofil bestående af en formel for variationen i efterspørgslen set i forhold til variabler som temperatur, dag i ugen, kundetype og ferieperioder. Metoden sendes til høring, inden den vedtages.

3.   Den prognoseudstedende part offentliggør mindst hvert andet år en rapport om nøjagtigheden af prognoserne for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk.

4.   Hvis det er relevant, skal transmissionssystemoperatører stille dataene om gasstrømme til rådighed inden for en tidsfrist, der er tilstrækkelig til, at den prognoseudstedende part kan opfylde sine forpligtelser i henhold til denne artikel.

5.   Stk. 2 og 4 finder tilsvarende anvendelse på informationsmodellen variant 1.

KAPITEL IX

LINEPACK-FLEKSIBILITET

Artikel 43

Generelle bestemmelser

1.   En transmissionssystemoperatør kan tilbyde netbrugerne linepack-fleksibilitet, når den nationale regulerende myndighed har godkendt de dermed forbundne vilkår og betingelser.

2.   Vilkårene og betingelserne for linepack-fleksibilitet skal være i overensstemmelse med netbrugerens ansvar for at balancere sine tilførsler og udtræk i løbet af gasdøgnet.

3.   Linepack-fleksibiliteten er begrænset til den linepack-fleksibilitet, der er til rådighed i transmissionsnettet, og som den pågældende transmissionssystemoperatør anser for ikke at være påkrævet til transmissionsfunktioner.

4.   Gas, som netbrugere tilfører eller trækker ud af transmissionsnettet i henhold til en fleksibilitetsordning, indgår i beregningen af deres daglige ubalancemængde.

5.   Den udligningsordning, der er beskrevet i kapitel VII, finder ikke anvendelse på linepack-fleksibilitet, medmindre andet besluttes af den nationale regulerende myndighed.

6.   Netbrugerne underretter den berørte transmissionssystemoperatør om brugen af linepack-fleksibilitet ved hjælp af nomineringer og renomineringer.

7.   Transmissionssystemoperatøren kan undlade at kræve, at netbrugerne skal indgive nomineringer og renomineringer, jf. stk. 6, hvis fraværet af en sådan anmeldelse ikke underminerer udviklingen af et kortfristet engrosmarked for gas, og transmissionssystemoperatøren råder over tilstrækkelige oplysninger til at foretage en nøjagtig allokering af brugen af linepack-fleksibilitet det følgende gasdøgn.

Artikel 44

Betingelser for tilrådighedsstillelse af linepack-fleksibilitet

1.   Linepack-fleksibilitet kan kun stilles til rådighed, når alle de følgende kriterier er opfyldt:

| a) | transmissionssystemoperatøren må ikke være nødt til at indgå kontrakter med andre infrastrukturudbydere, f.eks. lagerfacilitetsoperatører eller LNG-systemoperatører, for at kunne tilbyde linepack-fleksibilitet |
| --- | --- |

a)

transmissionssystemoperatøren må ikke være nødt til at indgå kontrakter med andre infrastrukturudbydere, f.eks. lagerfacilitetsoperatører eller LNG-systemoperatører, for at kunne tilbyde linepack-fleksibilitet

| b) | indtægterne fra transmissionssystemoperatørens udbud af linepack-fleksibilitet skal mindst svare til de omkostninger, der er påløbet eller påløber ved at udbyde denne fleksibilitet |
| --- | --- |

b)

indtægterne fra transmissionssystemoperatørens udbud af linepack-fleksibilitet skal mindst svare til de omkostninger, der er påløbet eller påløber ved at udbyde denne fleksibilitet

| c) | linepack-fleksibiliteten skal udbydes på et gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag og kan udbydes via konkurrencebaserede mekanismer |
| --- | --- |

c)

linepack-fleksibiliteten skal udbydes på et gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag og kan udbydes via konkurrencebaserede mekanismer

| d) | transmissionssystemoperatøren må hverken direkte eller indirekte afkræve en netbruger eventuelle omkostninger i forbindelse med at tilbyde linepack-fleksibilitet, hvis den pågældende netbruger ikke har kontraheret linepack-fleksibilitet |
| --- | --- |

d)

transmissionssystemoperatøren må hverken direkte eller indirekte afkræve en netbruger eventuelle omkostninger i forbindelse med at tilbyde linepack-fleksibilitet, hvis den pågældende netbruger ikke har kontraheret linepack-fleksibilitet

| e) | levering af linepack-fleksibilitet må ikke være til skade for den grænseoverskridende handel. |
| --- | --- |

e)

levering af linepack-fleksibilitet må ikke være til skade for den grænseoverskridende handel.

2.   Transmissionssystemoperatøren skal prioritere nedbringelsen af intradag-forpligtelser højere end udbud af linepack-fleksibilitet.

KAPITEL X

MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER

Artikel 45

Midlertidige foranstaltninger: generelle bestemmelser

1.   Ved mangel på en tilstrækkelig likviditet på det kortfristede engrosmarked for gas træffer transmissionssystemoperatørerne passende midlertidige foranstaltninger, jf. artikel 47 til 50. Balancering, som transmissionssystemoperatøren gennemfører i forbindelse med midlertidige foranstaltninger, skal fremme likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas i størst muligt omfang.

2.   Anvendelse af en midlertidig foranstaltning berører ikke gennemførelsen af enhver anden midlertidig foranstaltning som en alternativ eller supplerende foranstaltning, forudsat at sådanne foranstaltninger sigter mod at fremme konkurrencen og likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas og er i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastsat i denne forordning.

3.   De midlertidige foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, skal udarbejdes og gennemføres af hver transmissionssystemoperatør i overensstemmelse med den rapport, der er omhandlet i artikel 46, stk. 1, og godkendes af den nationale regulerende myndighed i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i artikel 46.

4.   Rapporten skal indeholde bestemmelser om ophævelsen af midlertidige foranstaltninger senest fem år fra denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 46

Midlertidige foranstaltninger: årlig rapport

1.   Hvis transmissionssystemoperatøren planlægger at gennemføre eller fortsætte gennemførelsen af midlertidige foranstaltninger, udarbejder denne en rapport, der skal omfatte:

| a) | en beskrivelse af det aktuelle udviklingsstade og likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas på det tidspunkt, hvor rapporten udarbejdes, herunder, hvis oplysningerne er til rådighed for transmissionssystemoperatøren, bl.a.:






  i) | antallet af transaktioner i det virtuelle handelspunkt og antallet af transaktioner generelt |
| --- | --- | --- |

a)

en beskrivelse af det aktuelle udviklingsstade og likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas på det tidspunkt, hvor rapporten udarbejdes, herunder, hvis oplysningerne er til rådighed for transmissionssystemoperatøren, bl.a.:

i)

antallet af transaktioner i det virtuelle handelspunkt og antallet af transaktioner generelt

| ii) | bud/tilbudsspredningen og volumen af bud og tilbud |
| --- | --- |

ii)

bud/tilbudsspredningen og volumen af bud og tilbud

| iii) | antal deltagere, som har adgang til det kortfristede engrosmarked for gas |
| --- | --- |

iii)

antal deltagere, som har adgang til det kortfristede engrosmarked for gas

| iv) | antal deltagere, som har været aktive på det kortfristede engrosmarked for gas i et givet tidsrum |
| --- | --- |

iv)

antal deltagere, som har været aktive på det kortfristede engrosmarked for gas i et givet tidsrum

| b) | en beskrivelse af de midlertidige foranstaltninger, der skal gennemføres |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de midlertidige foranstaltninger, der skal gennemføres

| c) | årsagerne til at gennemføre de midlertidige foranstaltninger:






  i) | en forklaring på, hvorfor de er nødvendige ud fra det aktuelle udviklingsstade på det kortfristede engrosmarked for gas, der er omhandlet i litra b) |
| --- | --- | --- |

c)

årsagerne til at gennemføre de midlertidige foranstaltninger:

i)

en forklaring på, hvorfor de er nødvendige ud fra det aktuelle udviklingsstade på det kortfristede engrosmarked for gas, der er omhandlet i litra b)

| ii) | en vurdering af, hvordan de vil øge likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas. |
| --- | --- |

ii)

en vurdering af, hvordan de vil øge likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas.

| d) | identifikation af de skridt, der tages for at fjerne de midlertidige foranstaltninger, herunder kriterierne for fastlæggelsen af disse skridt og en vurdering af de tilhørende tidsfrister. |
| --- | --- |

d)

identifikation af de skridt, der tages for at fjerne de midlertidige foranstaltninger, herunder kriterierne for fastlæggelsen af disse skridt og en vurdering af de tilhørende tidsfrister.

2.   Transmissionssystemoperatøren hører aktørerne om den foreslåede rapport.

3.   Efter høringsprocessen forelægger transmissionssystemoperatøren rapporten for den nationale regulerende myndighed med henblik på godkendelse. Den første rapport forelægges inden seks måneder fra denne forordnings ikrafttræden, og de efterfølgende rapporter, som i givet fald ajourfører den, forelægges årligt.

4.   Den nationale regulerende myndighed træffer og offentliggør en begrundet afgørelse inden seks måneder efter modtagelsen af den fuldstændige rapport. Afgørelsen meddeles straks agenturet og Kommissionen. Ved afgørelsen af, hvorvidt rapporten skal godkendes, vurderer den nationale regulerende myndighed dens virkning på balanceringsordninger, harmonisering, fremme af markedsintegration, sikring af ikke-diskrimination, reel konkurrence og et velfungerende gasmarked.

5.   Proceduren i artikel 27, stk. 2, finder anvendelse.

Artikel 47

Balanceringsplatform

1.   Hvis det kortfristede engrosmarked for gas har eller forventes at have utilstrækkelig likviditet, eller hvis tidsafhængige eller lokalitetsafhængige produkter, som transmissionssystemoperatøren har behov for, ikke med rimelighed kan købes på dette marked, oprettes en balanceringsplatform med sigte på transmissionssystemoperatørens balancering.

2.   Transmissionssystemoperatørerne overvejer, hvorvidt der kan oprettes en fælles balanceringsplatform for tilstødende balanceringszoner inden for rammerne af samarbejdet mellem transmissionssystemoperatørerne, eller hvor der er tilstrækkelig sammenkoblingskapacitet til, at en sådan fælles balanceringsplatform anses for at kunne gennemføres effektivt. Hvis der oprettes en fælles balanceringsplatform, drives den af de berørte transmissionssystemoperatører.

3.   Hvis den situation, der er omhandlet i stk. 1, ikke har ændret sig grundlæggende efter fem år, kan den nationale regulerende myndighed, uden at dette berører artikel 45, stk. 4, og efter forelæggelse af en passende ændring af rapporten, beslutte at fortsætte driften af balanceringsplatformen i en yderligere periode på højst fem år.

Artikel 48

Alternativ til en balanceringsplatform

Hvis transmissionssystemoperatøren kan påvise, at en balanceringsplatform som følge af utilstrækkelig sammenkoblingskapacitet mellem balanceringszoner ikke kan øge likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas og heller ikke gør transmissionssystemoperatøren i stand til at foretage effektiv balancering, kan transmissionssystemoperatøren benytte et alternativ såsom balanceringsydelser efter forudgående godkendelse fra den nationale regulerende myndighed. Benyttes et sådant alternativ, skal de nærmere betingelser og vilkår for deraf følgende kontrakter og de gældende priser og varigheden specificeres.

Artikel 49

Midlertidigt gebyr for ubalance

1.   Hvis de midlertidige foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 45, er nødvendige, kan den afledte pris beregnes i overensstemmelse med rapporten, jf. artikel 46, som træder i stedet for beregningsmetoden for det daglige gebyr for ubalance.

2.   I dette tilfælde kan den afledte pris baseres på en fastsat pris, en erstatning for markedsprisen eller en pris, som afledes af handlerne på balanceringsplatformen.

3.   Erstatningen for en markedspris skal søge at opfylde de betingelser, der er fastsat i artikel 22, stk. 6. Udformningen af denne erstatningspris skal tage højde for den potentielle risiko for markedsmanipulation.

Artikel 50

Tolerancer

1.   Tolerancer finder kun anvendelse, hvis netbrugere ikke har adgang til:

| a) | et kortfristet engrosmarked for gas, som har tilstrækkelig likviditet |
| --- | --- |

a)

et kortfristet engrosmarked for gas, som har tilstrækkelig likviditet

| b) | gas, der er nødvendig for at udligne kortfristede udsving i gasefterspørgsel eller -udbud eller |
| --- | --- |

b)

gas, der er nødvendig for at udligne kortfristede udsving i gasefterspørgsel eller -udbud eller

| c) | tilstrækkelige oplysninger om deres tilførsel og udtræk. |
| --- | --- |

c)

tilstrækkelige oplysninger om deres tilførsel og udtræk.

2.   En tolerance anvendes:

| a) | på en netbrugers daglige ubalancemængde |
| --- | --- |

a)

på en netbrugers daglige ubalancemængde

| b) | på et gennemsigtig og ikke-diskriminerende grundlag |
| --- | --- |

b)

på et gennemsigtig og ikke-diskriminerende grundlag

| c) | kun i det nødvendige omfang og i den kortest mulige periode. |
| --- | --- |

c)

kun i det nødvendige omfang og i den kortest mulige periode.

3.   Anvendelsen af en tolerance kan mindske en netbrugers finansielle risiko fra den marginale salgspris eller den marginale købspris for en del af eller hele netbrugerens daglige ubalancemængde for det pågældende gasdøgn.

4.   Tolerancetærsklen er den største mængde gas, der skal købes eller sælges af hver netbruger til en vægtet gennemsnitspris. Hvis der er en resterende mængde gas, som udgør hver netbrugers daglige ubalancemængde, som overstiger tolerancetærsklen, sælges eller købes denne mængde til hhv. den marginale salgspris eller den marginale købspris.

5.   Udformningen af tolerancetærsklen:

| a) | skal afspejle transmissionsnettets fleksibilitet og netbrugerens behov |
| --- | --- |

a)

skal afspejle transmissionsnettets fleksibilitet og netbrugerens behov

| b) | skal afspejle netbrugerens risikoniveau ved forvaltning af dennes balance af tilførsler og udtræk |
| --- | --- |

b)

skal afspejle netbrugerens risikoniveau ved forvaltning af dennes balance af tilførsler og udtræk

| c) | må ikke underminere udviklingen af det kortfristede engrosmarked for gas |
| --- | --- |

c)

må ikke underminere udviklingen af det kortfristede engrosmarked for gas

| d) | må ikke føre til en urimelig forøgelse af transmissionssystemoperatørens udgifter til balancering |
| --- | --- |

d)

må ikke føre til en urimelig forøgelse af transmissionssystemoperatørens udgifter til balancering

6.   Tolerancetærsklen beregnes ud fra hver netbrugers tilførsler og udtræk, med undtagelse af handler i det virtuelle handelspunkt, for hvert gasdøgn. Underkategorierne fastsættes i henhold til de gældende nationale regler.

7.   Den tolerancetærskel, der gælder for et ikke-døgnaflæst udtræk, som er fastsat i henhold til de gældende nationale regler, skal være baseret på forskellen mellem den relevante prognose for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk og allokeringen for ikke-døgnaflæste udtræk.

8.   Tolerancetærsklen kan omfatte et element, der beregnes under hensyntagen til anvendelsen af prognosens afvigelse for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk, der er den mængde som den relevante prognose:

| a) | ligger over allokeringen for ikke-døgnaflæste udtræk, hvis den daglige ubalancemængde er positiv |
| --- | --- |

a)

ligger over allokeringen for ikke-døgnaflæste udtræk, hvis den daglige ubalancemængde er positiv

| b) | ligger under allokeringen for ikke-døgnaflæste udtræk, hvis den daglige ubalancemængde er negativ. |
| --- | --- |

b)

ligger under allokeringen for ikke-døgnaflæste udtræk, hvis den daglige ubalancemængde er negativ.

KAPITEL XI

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER OG OVERGANGSBESTEMMELSER

Artikel 51

Frigivelse af transmissionssystemoperatørens overskydende fleksibilitet

1.   Hvis der findes langfristede kontrakter om indkøb af fleksibilitet, herunder kontrakter med en løbetid på over et år, som er gældende på datoen for denne forordnings ikrafttræden, og som giver transmissionssystemoperatøren ret til udtræk eller tilførsel af specificerede gasmængder, skal transmissionssystemoperatøren søge at reducere disse fleksibilitetsmængder.

2.   Ved bestemmelsen af den overskydende mængde fleksibilitet, der er til rådighed for tilførsel eller udtræk i henhold til en gældende langfristet kontrakt, skal transmissionssystemoperatøren tage hensyn til brugen af kortfristede standardprodukter.

3.   Overskydende fleksibilitet kan frigives enten:

| a) | i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastsat i den gældende kontrakt, hvis den indeholder bestemmelser, der gør det muligt at reducere den kontraherede gasmængde og/eller at ophæve den gældende kontrakt, eller |
| --- | --- |

a)

i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastsat i den gældende kontrakt, hvis den indeholder bestemmelser, der gør det muligt at reducere den kontraherede gasmængde og/eller at ophæve den gældende kontrakt, eller

| b) | på følgende måde i mangel af sådanne kontraktlige rettigheder:






  i) | kontrakten forbliver gældende indtil dens udløb i henhold til de gældende betingelser og vilkår |
| --- | --- | --- |

b)

på følgende måde i mangel af sådanne kontraktlige rettigheder:

i)

kontrakten forbliver gældende indtil dens udløb i henhold til de gældende betingelser og vilkår

| ii) | de kontraherende parter overvejer yderligere arrangementer med henblik på at frigive eventuel overskydende gas, som ikke er nødvendig til balanceringsformål, til markedet, så andre netbrugere får adgang til større mængder fleksibilitet. |
| --- | --- |

ii)

de kontraherende parter overvejer yderligere arrangementer med henblik på at frigive eventuel overskydende gas, som ikke er nødvendig til balanceringsformål, til markedet, så andre netbrugere får adgang til større mængder fleksibilitet.

4.   Hvis det i henhold til den gældende aftale er muligt at reducere fleksibiliteten med en mængde svarende til den disponible overskydende mængde, skal transmissionssystemoperatøren reducere en sådan fleksibilitet så hurtigt, som det med rimelighed er muligt efter denne forordnings ikrafttræden, eller så snart, det kan fastslås, at der en overskydende mængde.

5.   Transmissionssystemoperatøren hører berørte aktører om specifikke forslag, der skal gennemføres som midlertidige foranstaltninger med henblik på frigivelse af eventuel overskydende fleksibilitet i henhold til en gældende langfristet kontrakt.

6.   Transmissionssystemoperatøren offentliggør oplysninger om balancering, der iværksættes i henhold til den gældende langfristede kontrakt.

7.   Den nationale regulerende myndighed kan fastsætte mål for den andel, hvormed de langfristede kontrakter bør reduceres med henblik på at øge likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas.

Artikel 52

Overgangsbestemmelser

1.   Den nationale regulerende myndighed kan på grundlag af en transmissionssystemoperatørs begrundede anmodning give denne fireogtyve måneder fra 1. oktober 2014 til at efterkomme denne forordnings bestemmelser, forudsat at transmissionssystemoperatøren ikke har gennemført nogen af de i kapitel X omhandlede midlertidige foranstaltninger. Hvis den nationale regulerende myndighed benytter sig af denne mulighed, finder nærværende forordning ikke anvendelse i den pågældende transmissionssystemoperatørs balanceringszone i den overgangsperiode, der er fastsat i den nationale regulerende myndigheds afgørelse.

2.   Den nationale regulerende myndighed træffer og offentliggør en begrundet afgørelse i henhold til stk. 1 inden tre måneder efter modtagelsen af en sådan anmodning. Afgørelsen meddeles straks agenturet og Kommissionen.

Artikel 53

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Forordningen anvendes fra den 1. oktober 2015, dog med forbehold af artikel 28, artikel 33, stk. 5, artikel 38, stk. 1, artikel 45, stk. 4, artikel 46, stk. 3, artikel 51 og artikel 52.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 211 af 14.8.2009, s. 36.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 94).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 98/30/EF (EUT L 176 af 15.7.2003, s. 57).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 713/2009 af 13. juli 2009 om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 1).

4

(5)  EUT L 295 af 12.11.2010, s. 1.

5

(6)  EUT L 273 af 15.10.2013, s. 5.

6

(7)  EUT L 273 af 15.10.2013, s. 5.

7

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/36

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 313/2014

af 26. marts 2014

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Pecorino Sardo (BOB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i henhold til artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse «Pecorino Sardo», der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1263/96 (2) som ændret ved forordning (EU) nr. 215/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i henhold til artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse «Pecorino Sardo», der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1263/96 (2) som ændret ved forordning (EU) nr. 215/2011 (3).

| (2) | Eftersom den pågældende ændring ikke er af mindre omfang, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i nævnte forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den pågældende ændring ikke er af mindre omfang, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i nævnte forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (4).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør ændringen af varespecifikationen godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør ændringen af varespecifikationen godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varebeskrivelsen, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen i bilaget til denne forordning, godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2014.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EFT L 163 af 2.7.1996, s. 19.

2

(3)  EUT L 59 af 4.3.2011, s. 15.

3

(4)  EUT C 318 af 1.11.2013, s. 8.

4

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.3.   Oste

ITALIEN

Pecorino Sardo (BOB)

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/38

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 314/2014

af 26. marts 2014

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2014.

På Kommissionens vegne For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 219,4 |
| MA | 57,9 |
| TN | 88,6 |
| TR | 95,6 |
| ZZ | 115,4 |
| 0707 00 05 | MA | 44,0 |
| TR | 139,3 |
| ZZ | 91,7 |
| 0709 93 10 | MA | 36,6 |
| TR | 85,5 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 10 20 | EG | 38,0 |
| IL | 67,0 |
| MA | 51,7 |
| TN | 55,9 |
| TR | 58,4 |
| ZZ | 54,2 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 67,7 |
| ZZ | 51,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 107,3 |
| CL | 127,1 |
| CN | 94,6 |
| MK | 30,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 68,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | AR | 97,0 |
| CL | 117,7 |
| CN | 52,7 |
| TR | 127,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 97,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

219,4

MA

57,9

TN

88,6

TR

95,6

ZZ

115,4

0707 00 05

MA

44,0

TR

139,3

ZZ

91,7

0709 93 10

MA

36,6

TR

85,5

ZZ

61,1

0805 10 20

EG

38,0

IL

67,0

MA

51,7

TN

55,9

TR

58,4

ZZ

54,2

0805 50 10

MA

35,6

TR

67,7

ZZ

51,7

0808 10 80

AR

89,5

BR

107,3

CL

127,1

CN

94,6

MK

30,8

US

164,6

ZA

68,9

ZZ

97,5

0808 30 90

AR

97,0

CL

117,7

CN

52,7

TR

127,0

ZA

92,6

ZZ

97,4

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/40

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 24. marts 2014

om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU om godkendelse af Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram

(2014/169/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (1), særlig artikel 7, stk. 2 og 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EU) nr. 472/2013 finder anvendelse på medlemsstater, der allerede modtog finansiel bistand, herunder fra Den Europæiske Stabilitetsmekanisme (ESM), på det tidspunkt, hvor nævnte forordning trådte i kraft. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EU) nr. 472/2013 finder anvendelse på medlemsstater, der allerede modtog finansiel bistand, herunder fra Den Europæiske Stabilitetsmekanisme (ESM), på det tidspunkt, hvor nævnte forordning trådte i kraft.

| (2) | Forordning (EU) nr. 472/2013 indeholder reglerne for godkendelse af de makroøkonomiske tilpasningsprogrammer for medlemsstater, der modtager finansiel bistand, som skal være i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Den Europæiske Stabilitetsmekanisme (ESM). |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EU) nr. 472/2013 indeholder reglerne for godkendelse af de makroøkonomiske tilpasningsprogrammer for medlemsstater, der modtager finansiel bistand, som skal være i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Den Europæiske Stabilitetsmekanisme (ESM).

| (3) | Efter anmodning fra Cypern den 25. juni 2012 om finansiel bistand fra ESM besluttede Rådet den 25. april 2013 ved afgørelse 2013/236/EU (2), at Cypern nøje skulle gennemføre et makroøkonomisk tilpasningsprogram. |
| --- | --- |

(3)

Efter anmodning fra Cypern den 25. juni 2012 om finansiel bistand fra ESM besluttede Rådet den 25. april 2013 ved afgørelse 2013/236/EU (2), at Cypern nøje skulle gennemføre et makroøkonomisk tilpasningsprogram.

| (4) | Den 24. april 2013 besluttede ESM's repræsentantskab i princippet at yde Cypern stabilitetsstøtte, og det godkendte aftalememorandummet om specifikke økonomisk-politiske betingelser (herefter benævnt »aftalememorandummet«) og Kommissionens undertegnelse heraf på ESM's vegne. |
| --- | --- |

(4)

Den 24. april 2013 besluttede ESM's repræsentantskab i princippet at yde Cypern stabilitetsstøtte, og det godkendte aftalememorandummet om specifikke økonomisk-politiske betingelser (herefter benævnt »aftalememorandummet«) og Kommissionens undertegnelse heraf på ESM's vegne.

| (5) | I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU (3) har Kommissionen sammen med Den Europæiske Centralbank (ECB) og, hvor det er relevant, Den Internationale Valutafond (IMF) foretaget den første vurdering af fremskridtene med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger og af deres effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU (3) har Kommissionen sammen med Den Europæiske Centralbank (ECB) og, hvor det er relevant, Den Internationale Valutafond (IMF) foretaget den første vurdering af fremskridtene med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger og af deres effektivitet og økonomiske og sociale virkninger.

| (6) | Som følge heraf bør gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU ajourføres på områderne reform af den finansielle sektor, finanspolitiske og strukturelle reformer, navnlig med hensyn til i) udformning af en kommunikationsstrategi i en taskforce sammensat af repræsentanter for den cypriotiske centralbank og finansministeriet om køreplanen for lempelse af kapitalkontrollen og om gennemførelse af strategien for banksektoren, ii) rettidig indberetning af bankernes skøn over den potentielle effekt, som de seneste og forestående EU-regler om kapitalkrav og misligholdte lån kan få for kapital, rentabilitet og dækningsgrad, iii) oprettelse af en taskforce til vurdering af omfanget af kontrakter om salg af jord, der er registreret, men for hvilke der ikke er udstedt et ejendomsbevis, og til at fremsætte henstillinger om dette spørgsmål, iv) en reform af de procedurer, der skal følges i tilfælde af virksomheders eller fysiske personers insolvens, v) en gennemgang af retsplejeloven og procesreglerne for at sikre, at de reviderede regler vedrørende beslaglæggelse og insolvens kommer til at fungere problemløst og effektivt, vi) justering af målet for det primære underskud i 2014 til 1,8 % af BNP, vii) gennemførelse af første fase af det nationale sundhedssystem efter at have fastlagt og vedtaget en komplet køreplan på området, viii) en revision af politikkerne med hensyn til prissætning på medicinalvarer og medicinske tjenesteydelser, herunder dem, der vedrører medicinudgifter, ix) oprettelse af en privatiseringsenhed, x) forelæggelse af en handlingsplan for afhjælpning af de mangler, der blev afsløret i forbindelse med fase 2 af det peer review, der blev gennemført af OECD's »Global Forum on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes«, xi) udformning af en vækststrategi baseret på Cyperns konkurrencemæssige fordele for at hjælpe de cypriotiske myndigheder med at kickstarte økonomien. Omfattende og ambitiøse reformer på det finansielle, finanspolitiske og strukturelle område bør sikre, at Cyperns offentlige gæld forbliver holdbar på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(6)

Som følge heraf bør gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU ajourføres på områderne reform af den finansielle sektor, finanspolitiske og strukturelle reformer, navnlig med hensyn til i) udformning af en kommunikationsstrategi i en taskforce sammensat af repræsentanter for den cypriotiske centralbank og finansministeriet om køreplanen for lempelse af kapitalkontrollen og om gennemførelse af strategien for banksektoren, ii) rettidig indberetning af bankernes skøn over den potentielle effekt, som de seneste og forestående EU-regler om kapitalkrav og misligholdte lån kan få for kapital, rentabilitet og dækningsgrad, iii) oprettelse af en taskforce til vurdering af omfanget af kontrakter om salg af jord, der er registreret, men for hvilke der ikke er udstedt et ejendomsbevis, og til at fremsætte henstillinger om dette spørgsmål, iv) en reform af de procedurer, der skal følges i tilfælde af virksomheders eller fysiske personers insolvens, v) en gennemgang af retsplejeloven og procesreglerne for at sikre, at de reviderede regler vedrørende beslaglæggelse og insolvens kommer til at fungere problemløst og effektivt, vi) justering af målet for det primære underskud i 2014 til 1,8 % af BNP, vii) gennemførelse af første fase af det nationale sundhedssystem efter at have fastlagt og vedtaget en komplet køreplan på området, viii) en revision af politikkerne med hensyn til prissætning på medicinalvarer og medicinske tjenesteydelser, herunder dem, der vedrører medicinudgifter, ix) oprettelse af en privatiseringsenhed, x) forelæggelse af en handlingsplan for afhjælpning af de mangler, der blev afsløret i forbindelse med fase 2 af det peer review, der blev gennemført af OECD's »Global Forum on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes«, xi) udformning af en vækststrategi baseret på Cyperns konkurrencemæssige fordele for at hjælpe de cypriotiske myndigheder med at kickstarte økonomien. Omfattende og ambitiøse reformer på det finansielle, finanspolitiske og strukturelle område bør sikre, at Cyperns offentlige gæld forbliver holdbar på mellemlang sigt.

| (7) | Under gennemførelsen af den samlede politiske pakke bør Kommissionen tilbyde Cypern supplerende rådgivning og teknisk bistand på specifikke områder. En medlemsstat, der er underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram, og som har utilstrækkelig administrativ kapacitet, skal søge teknisk bistand fra Kommissionen, der i den forbindelse kan nedsætte ekspertgrupper. |
| --- | --- |

(7)

Under gennemførelsen af den samlede politiske pakke bør Kommissionen tilbyde Cypern supplerende rådgivning og teknisk bistand på specifikke områder. En medlemsstat, der er underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram, og som har utilstrækkelig administrativ kapacitet, skal søge teknisk bistand fra Kommissionen, der i den forbindelse kan nedsætte ekspertgrupper.

| (8) | De cypriotiske myndigheder bør i overensstemmelse med gældende nationale regler og national praksis inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer i forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram — |
| --- | --- |

(8)

De cypriotiske myndigheder bør i overensstemmelse med gældende nationale regler og national praksis inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer i forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I artikel 2 i gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU foretages følgende ændringer:

| 1) | Stk. 5 affattes således:
  »5.   For at genskabe en sund finansiel sektor bør Cypern fortsætte omstruktureringen af banksektoren og den kooperative kreditsektor, fortsætte med at styrke tilsynet og reguleringen, gennemføre en reform af rammerne for omstrukturering af gælden, og gradvist ophæve kapitalbegrænsningerne i overensstemmelse med køreplanen og sikre finansiel stabilitet. Programmet lægger op til følgende foranstaltninger og resultater:






  a) | sikring af, at likviditetssituationen i banksektoren nøje overvåges. Midlertidige restriktioner for den frie bevægelighed for kapital (bl.a. begrænsninger for hævning af kontanter, betalinger og overførsler) overvåges nøje. Målet er, at kontrollen kun opretholdes, så længe den er strengt nødvendig for at reducere alvorlige risici for stabiliteten i det finansielle system. Gennemførelsen af køreplanen for den gradvise lempelse af restriktive foranstaltninger skal fortsætte, idet der også tages hensyn til kreditinstitutternes likviditetssituation. Der udformes en målrettet kommunikationsstrategi for med regelmæssige mellemrum at udsende oplysninger om denne køreplan og de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af strategien for banksektoren.
  Finansierings- og egenkapitalplaner for indenlandske banker, som er afhængige af finansiering via centralbanken eller modtager statsstøtte, skal på realistisk vis afspejle den forventede nedgearing i banksektoren og den gradvise lempelse af restriktive foranstaltninger og mindske afhængigheden af låntagning i centralbankerne, samtidig med at der undgås nødudsalg (»fire sales«) af aktiver og en kreditstramning |
| --- | --- | --- |

1)

Stk. 5 affattes således:

»5.   For at genskabe en sund finansiel sektor bør Cypern fortsætte omstruktureringen af banksektoren og den kooperative kreditsektor, fortsætte med at styrke tilsynet og reguleringen, gennemføre en reform af rammerne for omstrukturering af gælden, og gradvist ophæve kapitalbegrænsningerne i overensstemmelse med køreplanen og sikre finansiel stabilitet. Programmet lægger op til følgende foranstaltninger og resultater:

a)

sikring af, at likviditetssituationen i banksektoren nøje overvåges. Midlertidige restriktioner for den frie bevægelighed for kapital (bl.a. begrænsninger for hævning af kontanter, betalinger og overførsler) overvåges nøje. Målet er, at kontrollen kun opretholdes, så længe den er strengt nødvendig for at reducere alvorlige risici for stabiliteten i det finansielle system. Gennemførelsen af køreplanen for den gradvise lempelse af restriktive foranstaltninger skal fortsætte, idet der også tages hensyn til kreditinstitutternes likviditetssituation. Der udformes en målrettet kommunikationsstrategi for med regelmæssige mellemrum at udsende oplysninger om denne køreplan og de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af strategien for banksektoren.

Finansierings- og egenkapitalplaner for indenlandske banker, som er afhængige af finansiering via centralbanken eller modtager statsstøtte, skal på realistisk vis afspejle den forventede nedgearing i banksektoren og den gradvise lempelse af restriktive foranstaltninger og mindske afhængigheden af låntagning i centralbankerne, samtidig med at der undgås nødudsalg (»fire sales«) af aktiver og en kreditstramning

| b) | tilpasning af minimumskapitalkravene under hensyntagen til parametrene for balancevurderingen og den EU-dækkende stresstest |
| --- | --- |

b)

tilpasning af minimumskapitalkravene under hensyntagen til parametrene for balancevurderingen og den EU-dækkende stresstest

| c) | sikring af, at alle omstruktureringsplaner godkendes formelt i henhold til statsstøttereglerne, før der ydes statsstøtte. Banker med kapitalunderskud kan, hvis andre foranstaltninger viser sig ikke at være tilstrækkelige, anmode om rekapitaliseringsstøtte fra staten i overensstemmelse med procedurerne for statsstøtte. Banker med omstruktureringsplaner aflægger rapport om fremskridtene med gennemførelsen af deres planer |
| --- | --- |

c)

sikring af, at alle omstruktureringsplaner godkendes formelt i henhold til statsstøttereglerne, før der ydes statsstøtte. Banker med kapitalunderskud kan, hvis andre foranstaltninger viser sig ikke at være tilstrækkelige, anmode om rekapitaliseringsstøtte fra staten i overensstemmelse med procedurerne for statsstøtte. Banker med omstruktureringsplaner aflægger rapport om fremskridtene med gennemførelsen af deres planer

| d) | sikring af, at der oprettes et velfungerende kreditregister, at der foretages de nødvendige ændringer af den nuværende lovgivningsmæssige ramme for aktivers værdiforringelse og hensættelser, og at EU's regler om kapitalkrav og misligholdte lån gennemføres rettidigt |
| --- | --- |

d)

sikring af, at der oprettes et velfungerende kreditregister, at der foretages de nødvendige ændringer af den nuværende lovgivningsmæssige ramme for aktivers værdiforringelse og hensættelser, og at EU's regler om kapitalkrav og misligholdte lån gennemføres rettidigt

| e) | lempelse af begrænsningerne på beslaglæggelse af sikkerhedsstillelse. Dette skal ske sammen med udformningen af lovgivning på grundlag af en omfattende reformramme med henblik på indførelse af passende insolvensprocedurer for virksomheder og privatpersoner og sikring af, at de reviderede bestemmelser vedrørende sikkerhedsovertagelse og insolvens fungerer problemløst og effektivt. Efter reformen tages de nye retlige rammer for omlægning af den private sektors gæld op til revision, og der træffes om nødvendigt supplerende foranstaltninger |
| --- | --- |

e)

lempelse af begrænsningerne på beslaglæggelse af sikkerhedsstillelse. Dette skal ske sammen med udformningen af lovgivning på grundlag af en omfattende reformramme med henblik på indførelse af passende insolvensprocedurer for virksomheder og privatpersoner og sikring af, at de reviderede bestemmelser vedrørende sikkerhedsovertagelse og insolvens fungerer problemløst og effektivt. Efter reformen tages de nye retlige rammer for omlægning af den private sektors gæld op til revision, og der træffes om nødvendigt supplerende foranstaltninger

| f) | gennemførelse af strategien for den kooperative kreditinstitutsektors fremtidige struktur, funktionsmåde og levedygtighed som udformet af Cyperns centralbank i samråd med Kommissionen, ECB og IMF |
| --- | --- |

f)

gennemførelse af strategien for den kooperative kreditinstitutsektors fremtidige struktur, funktionsmåde og levedygtighed som udformet af Cyperns centralbank i samråd med Kommissionen, ECB og IMF

| g) | styrkelse af overvågningen af virksomhedernes og husholdningernes gæld og etablering af en ramme for målrettet omstrukturering af gælden i den private sektor for at lette nye udlån og mindske kreditklemmen. Bankernes politikker og praksis med hensyn til forvaltning af restancer skal revideres, og restanceforvaltningsdirektivet og adfærdskodeksen ændres, hvis der er behov herfor. Cypern træffer ikke administrative foranstaltninger, der interfererer med fastsættelsen af bankernes udlånsrenter |
| --- | --- |

g)

styrkelse af overvågningen af virksomhedernes og husholdningernes gæld og etablering af en ramme for målrettet omstrukturering af gælden i den private sektor for at lette nye udlån og mindske kreditklemmen. Bankernes politikker og praksis med hensyn til forvaltning af restancer skal revideres, og restanceforvaltningsdirektivet og adfærdskodeksen ændres, hvis der er behov herfor. Cypern træffer ikke administrative foranstaltninger, der interfererer med fastsættelsen af bankernes udlånsrenter

| h) | yderligere styrkelse af rammerne for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og gennemførelse af en handlingsplan til sikring af, at praksis med hensyn til kundelegitimationskrav og gennemsigtighed for de enkelte institutter forbedres i overensstemmelse med bedste praksis |
| --- | --- |

h)

yderligere styrkelse af rammerne for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og gennemførelse af en handlingsplan til sikring af, at praksis med hensyn til kundelegitimationskrav og gennemsigtighed for de enkelte institutter forbedres i overensstemmelse med bedste praksis

| i) | integrering af stresstests i det normale banktilsyn |
| --- | --- |

i)

integrering af stresstests i det normale banktilsyn

| j) | indførelse af oplysningspligt, således at bankerne regelmæssigt underretter myndighederne og markederne om deres fremskridt med omstruktureringen af deres virksomhed |
| --- | --- |

j)

indførelse af oplysningspligt, således at bankerne regelmæssigt underretter myndighederne og markederne om deres fremskridt med omstruktureringen af deres virksomhed

| k) | sikring af gennemførelsen af de omstruktureringsforanstaltninger, som skal forbedre den kooperative kreditsektors levedygtighed efter etableringen af de retlige rammer for den nye governancestruktur til forvaltning af statens andel i sektoren, og |
| --- | --- |

k)

sikring af gennemførelsen af de omstruktureringsforanstaltninger, som skal forbedre den kooperative kreditsektors levedygtighed efter etableringen af de retlige rammer for den nye governancestruktur til forvaltning af statens andel i sektoren, og

| l) | sikring af revisionen af governancedirektivet, som bl.a. vil præcisere samspillet mellem bankernes interne revisionsenheder og banktilsynsmyndighederne.« |
| --- | --- |

l)

sikring af revisionen af governancedirektivet, som bl.a. vil præcisere samspillet mellem bankernes interne revisionsenheder og banktilsynsmyndighederne.«

| 2) | Stk. 7 affattes således:
  »7.   I løbet af 2014 gennemfører de cypriotiske myndigheder fuldt ud de i finansloven for 2014 omhandlede permanente foranstaltninger, som beløber sig til mindst 270 mio. EUR. De sørger for en fuldstændig gennemførelse af de konsolideringsforanstaltninger, der er vedtaget siden december 2012.« |
| --- | --- |

2)

Stk. 7 affattes således:

»7.   I løbet af 2014 gennemfører de cypriotiske myndigheder fuldt ud de i finansloven for 2014 omhandlede permanente foranstaltninger, som beløber sig til mindst 270 mio. EUR. De sørger for en fuldstændig gennemførelse af de konsolideringsforanstaltninger, der er vedtaget siden december 2012.«

| 3) | Følgende stykke indsættes:
  »7a.   Som led i finanspolitikken i 2015-2016 tilstræber de cypriotiske myndigheder en offentlig saldo, der er i overensstemmelse med tilpasningskursen, jf. henstillingen som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP).« |
| --- | --- |

3)

Følgende stykke indsættes:

»7a.   Som led i finanspolitikken i 2015-2016 tilstræber de cypriotiske myndigheder en offentlig saldo, der er i overensstemmelse med tilpasningskursen, jf. henstillingen som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP).«

| 4) | I stk. 8 foretages følgende ændringer:






  a) | Litra a) affattes således:






  »a) | om nødvendigt nye reformer af det almindelige pensionssystem og pensionssystemet i den offentlige sektor for at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt, samtidig med at pensionernes tilstrækkelighed sikres«. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I stk. 8 foretages følgende ændringer:

a)

Litra a) affattes således:

»a)

om nødvendigt nye reformer af det almindelige pensionssystem og pensionssystemet i den offentlige sektor for at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt, samtidig med at pensionernes tilstrækkelighed sikres«.

| b) | Litra e) affattes således:






  »e) | udarbejdelse af et program til at opnå et solidt virksomhedsledelsessystem for statsejede og halvoffentlige virksomheder og gennemførelse af en privatiseringsplan for at forbedre den økonomiske effektivitet og genskabe et bæredygtigt gældsniveau«. |
| --- | --- | --- |

b)

Litra e) affattes således:

»e)

udarbejdelse af et program til at opnå et solidt virksomhedsledelsessystem for statsejede og halvoffentlige virksomheder og gennemførelse af en privatiseringsplan for at forbedre den økonomiske effektivitet og genskabe et bæredygtigt gældsniveau«.

| 5) | Stk. 10-13 affattes således:
  »10.   Cypern sikrer gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger for at afhjælpe de identificerede mangler i landets aktiveringspolitikker. Cypern tager hurtige skridt til at skabe muligheder for de unge og forbedre deres beskæftigelsesudsigter i overensstemmelse med målsætningerne i Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (4). Udformningen, forvaltningen og gennemførelsen af foranstaltningerne rettet mod de unge skal indgå som en velintegreret del af samlingen af aktiveringspolitikker og være i overensstemmelse med reformen af det sociale velfærdssystem og de aftalte budgetmål.
  11.   Cypern skal være rede til at foretage yderligere ændringer af den sektorspecifikke lovgivning, der er nødvendige for fuldt ud at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF (5). De cypriotiske myndigheder sikrer en yderligere forbedring af de lovregulerede erhvervs funktionsmåde. Konkurrencelovgivningen forbedres gennem en styrkelse af de kompetente konkurrencemyndigheders funktion og af de nationale reguleringsmyndigheders uafhængighed og beføjelser.
  12.   Cypern reducerer efterslæbet med hensyn til udstedelse af skøder, tager skridt til hurtigt at befri skøder, der skal overføres til købere af fast ejendom, for behæftelser og fastsætter tidsfrister for udstedelse af bygningscertifikater og skøder.
  13.   Cypern ændrer bestemmelserne om tvangssalg af belånt ejendom og tillader private auktioner hurtigst muligt. Domstolenes sagsbehandling fremskyndes, og domstolenes forsinkelser indhentes inden programmets afslutning. Cypern tager initiativ til at forbedre turistsektorens konkurrencedygtighed med en konkret handlingsplan, der kan føre til opfyldelse af de kvantificerede mål i den reviderede strategi for turistsektoren i årene 2011-2015. Cypern gennemfører en strategi, der fører til tilpasning af Cyperns luftfartspolitik over for tredjelande, idet der tages hensyn til EU's luftfartspolitik over for tredjelande og EU's luftfartsaftaler, samtidig med at der sikres tilstrækkelige luftfartsforbindelser. |
| --- | --- |

5)

Stk. 10-13 affattes således:

»10.   Cypern sikrer gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger for at afhjælpe de identificerede mangler i landets aktiveringspolitikker. Cypern tager hurtige skridt til at skabe muligheder for de unge og forbedre deres beskæftigelsesudsigter i overensstemmelse med målsætningerne i Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (4). Udformningen, forvaltningen og gennemførelsen af foranstaltningerne rettet mod de unge skal indgå som en velintegreret del af samlingen af aktiveringspolitikker og være i overensstemmelse med reformen af det sociale velfærdssystem og de aftalte budgetmål.

11.   Cypern skal være rede til at foretage yderligere ændringer af den sektorspecifikke lovgivning, der er nødvendige for fuldt ud at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF (5). De cypriotiske myndigheder sikrer en yderligere forbedring af de lovregulerede erhvervs funktionsmåde. Konkurrencelovgivningen forbedres gennem en styrkelse af de kompetente konkurrencemyndigheders funktion og af de nationale reguleringsmyndigheders uafhængighed og beføjelser.

12.   Cypern reducerer efterslæbet med hensyn til udstedelse af skøder, tager skridt til hurtigt at befri skøder, der skal overføres til købere af fast ejendom, for behæftelser og fastsætter tidsfrister for udstedelse af bygningscertifikater og skøder.

13.   Cypern ændrer bestemmelserne om tvangssalg af belånt ejendom og tillader private auktioner hurtigst muligt. Domstolenes sagsbehandling fremskyndes, og domstolenes forsinkelser indhentes inden programmets afslutning. Cypern tager initiativ til at forbedre turistsektorens konkurrencedygtighed med en konkret handlingsplan, der kan føre til opfyldelse af de kvantificerede mål i den reviderede strategi for turistsektoren i årene 2011-2015. Cypern gennemfører en strategi, der fører til tilpasning af Cyperns luftfartspolitik over for tredjelande, idet der tages hensyn til EU's luftfartspolitik over for tredjelande og EU's luftfartsaftaler, samtidig med at der sikres tilstrækkelige luftfartsforbindelser.

| 6) | Stk. 14, litra b), affattes således:






  »b) | en oversigt over reguleringssystemet og markedsordningen for den omstrukturerede energi- og gassektor, herunder en passende salgsramme for offshore-gasforsyningen, der maksimerer indtægterne, og« |
| --- | --- | --- |

6)

Stk. 14, litra b), affattes således:

»b)

en oversigt over reguleringssystemet og markedsordningen for den omstrukturerede energi- og gassektor, herunder en passende salgsramme for offshore-gasforsyningen, der maksimerer indtægterne, og«

| 7) | Stk. 15 affattes således:
  »15.   Cypern indgiver en opdateret anmodning til Kommissionen om teknisk bistand i programperioden. I anmodningen angives og præciseres de områder, hvor de cypriotiske myndigheder finder det vigtigt at modtage teknisk bistand eller rådgivning for at kunne gennemføre det makroøkonomiske tilpasningsprogram.« |
| --- | --- |

7)

Stk. 15 affattes således:

»15.   Cypern indgiver en opdateret anmodning til Kommissionen om teknisk bistand i programperioden. I anmodningen angives og præciseres de områder, hvor de cypriotiske myndigheder finder det vigtigt at modtage teknisk bistand eller rådgivning for at kunne gennemføre det makroøkonomiske tilpasningsprogram.«

| 8) | Følgende stykke tilføjes:
  »16.   Cypern udarbejder en samlet og kohærent vækststrategi, der kan kickstarte økonomien, og integrerer den i landets nationale institutionelle rammer med en løftestangseffekt for den løbende reform af den offentlige forvaltning og forvaltningen af de offentlige finanser, andre forpligtelser i henhold til Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram og relevante EU-initiativer inden for rammerne af partnerskabsaftalen om anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde.« |
| --- | --- |

8)

Følgende stykke tilføjes:

»16.   Cypern udarbejder en samlet og kohærent vækststrategi, der kan kickstarte økonomien, og integrerer den i landets nationale institutionelle rammer med en løftestangseffekt for den løbende reform af den offentlige forvaltning og forvaltningen af de offentlige finanser, andre forpligtelser i henhold til Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram og relevante EU-initiativer inden for rammerne af partnerskabsaftalen om anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde.«

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Republikken Cypern.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. marts 2014.

På Rådets vegne

A. TSAFTARIS

Formand

---

(1)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse 2013/236/EU af 25. april 2013 rettet til Cypern om specifikke foranstaltninger til genoprettelse af finansiel stabilitet og bæredygtig vækst (EUT L 141 af 28.5.2013, s. 32).

2

(3)  Rådets gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU af 13. september 2013 om godkendelse af Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram og om ophævelse af afgørelse 2013/236/EU (EUT L 250 af 20.9.2013, s. 40).

3

(4)  Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1).

4

(5)  Europa Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36).«

5

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/43

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 24. marts 2014

om en liste over ikke-samarbejdende tredjelande for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri i henhold til forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

(2014/170/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (1), særlig artikel 33, stk.1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   INDLEDNING

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 1005/2008 (»IUU-forordningen«) fastsættes en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri). |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 1005/2008 (»IUU-forordningen«) fastsættes en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri).

| (2) | I kapitel VI i IUU-forordningen fastlægges proceduren for identifikation af ikke-samarbejdende tredjelande, foranstaltninger over for lande, der er identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande, opstilling af en liste over ikke-samarbejdende tredjelande, fjernelse fra listen over ikke-samarbejdende tredjelande, offentliggørelse af listen over ikke-samarbejdende tredjelande samt hasteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i IUU-forordningen fastlægges proceduren for identifikation af ikke-samarbejdende tredjelande, foranstaltninger over for lande, der er identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande, opstilling af en liste over ikke-samarbejdende tredjelande, fjernelse fra listen over ikke-samarbejdende tredjelande, offentliggørelse af listen over ikke-samarbejdende tredjelande samt hasteforanstaltninger.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 32 i IUU-forordningen meddelte Kommissionen ved afgørelse af 15. november 2012 (2) (»afgørelse af 15. november 2012«) otte tredjelande, at de efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 32 i IUU-forordningen meddelte Kommissionen ved afgørelse af 15. november 2012 (2) (»afgørelse af 15. november 2012«) otte tredjelande, at de efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande.

| (4) | Kommissionen redegjorde i afgørelsen af 15. november 2012 for de vigtigste kendsgerninger og overvejelser, der ligger bag identifikationen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen redegjorde i afgørelsen af 15. november 2012 for de vigtigste kendsgerninger og overvejelser, der ligger bag identifikationen.

| (5) | Kommissionen meddelte den 15. november 2012 pr. brev de otte tredjelande, at den overvejede muligvis at identificere dem som ikke-samarbejdende tredjelande. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen meddelte den 15. november 2012 pr. brev de otte tredjelande, at den overvejede muligvis at identificere dem som ikke-samarbejdende tredjelande.

| (6) | Kommissionen understregede i disse breve, at for at undgå at blive identificeret og foreslået formelt opført på listen over ikke-samarbejdende tredjelande, jf. artikel 31 og 33 i IUU-forordningen, opfordredes de pågældende tredjelande til i tæt samarbejde med Kommissionen at udarbejde en handlingsplan for at rette op på de mangler, som Kommissionen havde identificeret ved afgørelsen af 15. november 2012. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen understregede i disse breve, at for at undgå at blive identificeret og foreslået formelt opført på listen over ikke-samarbejdende tredjelande, jf. artikel 31 og 33 i IUU-forordningen, opfordredes de pågældende tredjelande til i tæt samarbejde med Kommissionen at udarbejde en handlingsplan for at rette op på de mangler, som Kommissionen havde identificeret ved afgørelsen af 15. november 2012.

| (7) | Som følge deraf opfordrede Kommissionen de otte tredjelande til: i) at træffe de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre foranstaltningerne i de af Kommissionen foreslåede handlingsplaner; ii) at vurdere gennemførelsen af foranstaltningerne i de af Kommissionen foreslåede handlingsplaner; og iii) hver sjette måned at sende en detaljeret rapport til Kommissionen om vurdering af gennemførelsen af de enkelte foranstaltninger, blandt andet om hvor effektivt de enkelte eller de overordnede handlinger bidrager til at sikre en fiskerikontrolordning, der fuldt ud lever op til reglerne. |
| --- | --- |

(7)

Som følge deraf opfordrede Kommissionen de otte tredjelande til: i) at træffe de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre foranstaltningerne i de af Kommissionen foreslåede handlingsplaner; ii) at vurdere gennemførelsen af foranstaltningerne i de af Kommissionen foreslåede handlingsplaner; og iii) hver sjette måned at sende en detaljeret rapport til Kommissionen om vurdering af gennemførelsen af de enkelte foranstaltninger, blandt andet om hvor effektivt de enkelte eller de overordnede handlinger bidrager til at sikre en fiskerikontrolordning, der fuldt ud lever op til reglerne.

| (8) | De pågældende otte tredjelande fik mulighed for at svare på skrift, for så vidt angår de i afgørelse af 15. november 2012 omhandlede forhold samt andre relevante oplysninger, således at de kunne fremlægge bevismateriale med henblik på at modbevise identifikationen eller supplere de i afgørelsen af 15. november 2012 indeholdte oplysninger eller, hvor det er passende, vedtage en handlingsplan for at forbedre situationen og træffe foranstaltninger til rette op på situationen. De otte tredjelande blev sikret retten til at anmode om eller forelægge yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(8)

De pågældende otte tredjelande fik mulighed for at svare på skrift, for så vidt angår de i afgørelse af 15. november 2012 omhandlede forhold samt andre relevante oplysninger, således at de kunne fremlægge bevismateriale med henblik på at modbevise identifikationen eller supplere de i afgørelsen af 15. november 2012 indeholdte oplysninger eller, hvor det er passende, vedtage en handlingsplan for at forbedre situationen og træffe foranstaltninger til rette op på situationen. De otte tredjelande blev sikret retten til at anmode om eller forelægge yderligere oplysninger.

| (9) | Kommissionen indledte den 15. november 2012 en dialog med de otte tredjelande, og bemærkede, at seks måneder i princippet burde være tilstrækkeligt til at nå en afgørelse om det pågældende spørgsmål. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen indledte den 15. november 2012 en dialog med de otte tredjelande, og bemærkede, at seks måneder i princippet burde være tilstrækkeligt til at nå en afgørelse om det pågældende spørgsmål.

| (10) | Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de otte tredjelande fremsendte i forlængelse af afgørelse af 15. november 2012, blev vurderet og taget i betragtning. Kommissionen underrettede enten mundtligt eller skriftligt de otte tredjelande om sine overvejelser. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de otte tredjelande fremsendte i forlængelse af afgørelse af 15. november 2012, blev vurderet og taget i betragtning. Kommissionen underrettede enten mundtligt eller skriftligt de otte tredjelande om sine overvejelser.

| (11) | Kommissionen identificerede ved gennemførelsesafgørelse af 26. november 2013 (3) (»gennemførelsesafgørelse af 26. november 2013«) Belize, Kongeriget Cambodja og Republikken Guinea som ikke-samarbejdende tredjelande, for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. Kommissionen begrundede i overensstemmelse med IUU-forordningen, hvorfor disse tre lande efter dens opfattelse ikke opfylder de folkeretlige forpligtelser, de som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen identificerede ved gennemførelsesafgørelse af 26. november 2013 (3) (»gennemførelsesafgørelse af 26. november 2013«) Belize, Kongeriget Cambodja og Republikken Guinea som ikke-samarbejdende tredjelande, for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. Kommissionen begrundede i overensstemmelse med IUU-forordningen, hvorfor disse tre lande efter dens opfattelse ikke opfylder de folkeretlige forpligtelser, de som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri.

| (12) | Derfor bør Rådet træffe en gennemførelsesafgørelse, der opstiller Belize, Kongeriget Cambodja og Republikken Guinea på en liste over ikke-samarbejdende tredjelande for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri, som led i gennemførelsen af IUU-forordningen og som resultat af de undersøgelser og dialoger, der blev foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i IUU-forordningen. Undersøgelserne og dialogerne, herunder korrespondancer og møder, samt afgørelse af 15. november 2012 og gennemførelsesafgørelse af 26. november 2013 udgør grundlaget for og de bagvedliggende grunde til denne afgørelse. Denne afgørelse, hvorved Belize, Kongeriget Cambodja og Republikken Guinea opføres på listen over ikke-samarbejdende tredjelande, for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri, bør medføre de foranstaltninger, der er anført i artikel 38 i IUU-forordningen. |
| --- | --- |

(12)

Derfor bør Rådet træffe en gennemførelsesafgørelse, der opstiller Belize, Kongeriget Cambodja og Republikken Guinea på en liste over ikke-samarbejdende tredjelande for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri, som led i gennemførelsen af IUU-forordningen og som resultat af de undersøgelser og dialoger, der blev foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i IUU-forordningen. Undersøgelserne og dialogerne, herunder korrespondancer og møder, samt afgørelse af 15. november 2012 og gennemførelsesafgørelse af 26. november 2013 udgør grundlaget for og de bagvedliggende grunde til denne afgørelse. Denne afgørelse, hvorved Belize, Kongeriget Cambodja og Republikken Guinea opføres på listen over ikke-samarbejdende tredjelande, for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri, bør medføre de foranstaltninger, der er anført i artikel 38 i IUU-forordningen.

| (13) | I henhold til IUU-forordningens artikel 34, stk. 1, fjerner Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen et tredjeland fra listen over ikke-samarbejdende tredjelande, hvis det pågældende tredjeland godtgør, at den situation, der berettigede, at det blev opført på listen, er afhjulpet. I en afgørelse om fjernelse fra listen, tages der også hensyn til, om de pågældende tredjelande, der er identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande, har truffet konkrete foranstaltninger til varig forbedring af situationen. |
| --- | --- |

(13)

I henhold til IUU-forordningens artikel 34, stk. 1, fjerner Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen et tredjeland fra listen over ikke-samarbejdende tredjelande, hvis det pågældende tredjeland godtgør, at den situation, der berettigede, at det blev opført på listen, er afhjulpet. I en afgørelse om fjernelse fra listen, tages der også hensyn til, om de pågældende tredjelande, der er identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande, har truffet konkrete foranstaltninger til varig forbedring af situationen.

2.   PROCEDURE VEDRØRENDE BELIZE

| (14) | Kommissionen meddelte den 15. november 2012 i henhold til IUU-forordningens artikel 32 Belize, at den overvejede muligvis at identificere Belize som et ikke-samarbejdende tredjeland og opfordrede Belize til i tæt samarbejde med Kommissionens tjenestegrene at udarbejde en handlingsplan for at rette op på de mangler, der er omhandlet i afgørelsen af 15. november 2012. I perioden fra december 2012 til august 2013 fremsendte Belize skriftlige redegørelser for sine synspunkter og mødtes med Kommissionen for at drøfte sagen. Kommissionen fremsendte de relevante oplysninger på skrift til Belize. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som Belize fremsatte som følge af afgørelsen af 15. november 2012 blev vurderet og taget i betragtning, og Belize blev holdt underrettet enten skriftligt eller mundtligt om Kommissionens overvejelser. Kommissionen kom frem til, at Belize ikke i tilstrækkelig grad havde behandlet de forhold og mangler, som var beskrevet i afgørelsen af 15. november 2012. Desuden konkluderede Kommissionen, at de foreslåede foranstaltninger i en af Berlize fremlagt handlingsplanikke var blevet gennemført fuldt ud. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen meddelte den 15. november 2012 i henhold til IUU-forordningens artikel 32 Belize, at den overvejede muligvis at identificere Belize som et ikke-samarbejdende tredjeland og opfordrede Belize til i tæt samarbejde med Kommissionens tjenestegrene at udarbejde en handlingsplan for at rette op på de mangler, der er omhandlet i afgørelsen af 15. november 2012. I perioden fra december 2012 til august 2013 fremsendte Belize skriftlige redegørelser for sine synspunkter og mødtes med Kommissionen for at drøfte sagen. Kommissionen fremsendte de relevante oplysninger på skrift til Belize. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som Belize fremsatte som følge af afgørelsen af 15. november 2012 blev vurderet og taget i betragtning, og Belize blev holdt underrettet enten skriftligt eller mundtligt om Kommissionens overvejelser. Kommissionen kom frem til, at Belize ikke i tilstrækkelig grad havde behandlet de forhold og mangler, som var beskrevet i afgørelsen af 15. november 2012. Desuden konkluderede Kommissionen, at de foreslåede foranstaltninger i en af Berlize fremlagt handlingsplanikke var blevet gennemført fuldt ud.

3.   IDENTIFIKATION AF BELIZE SOM IKKE-SAMARBEJDENDE TREDJELAND

| (15) | Kommissionen analyserede i afgørelsen af 15. november 2012 Belizes forpligtelser og vurderede landets overholdelse af de folkeretlige forpligtelser, det har som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat. Med henblik på denne undersøgelse tog Kommissionen højde for parametrene i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7. Kommissionen gennemgik Belizes overholdelse i overensstemmelse med konklusionerne i afgørelsen af 15. november 2012, de relevante oplysninger, som Belize havde fremlagt, den foreslåede handlingsplan samt de foranstaltninger, der var truffet for at rette op på situationen. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen analyserede i afgørelsen af 15. november 2012 Belizes forpligtelser og vurderede landets overholdelse af de folkeretlige forpligtelser, det har som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat. Med henblik på denne undersøgelse tog Kommissionen højde for parametrene i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7. Kommissionen gennemgik Belizes overholdelse i overensstemmelse med konklusionerne i afgørelsen af 15. november 2012, de relevante oplysninger, som Belize havde fremlagt, den foreslåede handlingsplan samt de foranstaltninger, der var truffet for at rette op på situationen.

| (16) | De vigtigste mangler, som Kommissionen påpegede i den foreslåede handlingsplan, handlede om adskillige tilfælde af manglende gennemførelse af forpligtelser i henhold til folkeretten, især hvad angår manglende vedtagelse af en passende rammelovgivning, mangel på en passende og effektiv overvågning, mangel på en kontrol- og inspektionsordning, mangel på en afskrækkende sanktionsordning og på korrekt gennemførelse af ordningen for fangstattester. Andre mangler drejede sig mere overordnet om overholdelse af internationale forpligtelser, herunder regionale fiskeriforvaltningsorganisationers (RFMO's) henstillinger, beslutninger og betingelser for registrering af fartøjer i overensstemmelse med folkeretten. Der blev desuden konstateret manglende overholdelse af relevante organers henstillinger og beslutninger, såsom De Forenede Nationers internationale handlingsplan for bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri (IPOA-UN). Oplysningerne om manglende overholdelse af ikkebindende henstillinger og beslutninger fungerede kun som støttemateriale og ligger således ikke til grund for identifikationen. |
| --- | --- |

(16)

De vigtigste mangler, som Kommissionen påpegede i den foreslåede handlingsplan, handlede om adskillige tilfælde af manglende gennemførelse af forpligtelser i henhold til folkeretten, især hvad angår manglende vedtagelse af en passende rammelovgivning, mangel på en passende og effektiv overvågning, mangel på en kontrol- og inspektionsordning, mangel på en afskrækkende sanktionsordning og på korrekt gennemførelse af ordningen for fangstattester. Andre mangler drejede sig mere overordnet om overholdelse af internationale forpligtelser, herunder regionale fiskeriforvaltningsorganisationers (RFMO's) henstillinger, beslutninger og betingelser for registrering af fartøjer i overensstemmelse med folkeretten. Der blev desuden konstateret manglende overholdelse af relevante organers henstillinger og beslutninger, såsom De Forenede Nationers internationale handlingsplan for bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri (IPOA-UN). Oplysningerne om manglende overholdelse af ikkebindende henstillinger og beslutninger fungerede kun som støttemateriale og ligger således ikke til grund for identifikationen.

| (17) | I gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 identificerede Kommissionen Belize som et ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til IUU-forordningen. |
| --- | --- |

(17)

I gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 identificerede Kommissionen Belize som et ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til IUU-forordningen.

| (18) | For så vidt angår Belizes mulige begrænsninger som udviklingsland, bemærkes det, at Belizes udviklingsstatus og overordnede præstation specifikt med hensyn til fiskeri ikke er påvirket af landets generelle udviklingsniveau. |
| --- | --- |

(18)

For så vidt angår Belizes mulige begrænsninger som udviklingsland, bemærkes det, at Belizes udviklingsstatus og overordnede præstation specifikt med hensyn til fiskeri ikke er påvirket af landets generelle udviklingsniveau.

| (19) | I betragtning af afgørelsen af 15. november 2012 og gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 samt den af Kommissionen indledte dialog med Belize og udfaldet heraf, konkluderes det, at de foranstaltninger, som Belize har truffet på baggrund af sine forpligtelser som flagstat, ikke er tilstrækkelige til at opfylde bestemmelserne i artikel 91, 94, 117 og 118 i De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS), artikel 18, 19 og 20 i De Forenede Nationers aftale om fiskebestande (UNFSA) og artikel II, stk. 8, i FAO-overholdelsesaftalen. |
| --- | --- |

(19)

I betragtning af afgørelsen af 15. november 2012 og gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 samt den af Kommissionen indledte dialog med Belize og udfaldet heraf, konkluderes det, at de foranstaltninger, som Belize har truffet på baggrund af sine forpligtelser som flagstat, ikke er tilstrækkelige til at opfylde bestemmelserne i artikel 91, 94, 117 og 118 i De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS), artikel 18, 19 og 20 i De Forenede Nationers aftale om fiskebestande (UNFSA) og artikel II, stk. 8, i FAO-overholdelsesaftalen.

| (20) | Belize har således ikke opfyldt sine folkeretlige forpligtelser som flagstat til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og bør derfor opføres på Unionens liste over ikke-samarbejdende tredjelande. |
| --- | --- |

(20)

Belize har således ikke opfyldt sine folkeretlige forpligtelser som flagstat til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og bør derfor opføres på Unionens liste over ikke-samarbejdende tredjelande.

4.   PROCEDURE VEDRØRENDE KONGERIGET CAMBODJA

| (21) | Kommissionen meddelte den 15. november 2012 i henhold til IUU-forordningens artikel 32 Kongeriget Cambodja (Cambodja) om, at den overvejede muligvis at identificere Cambodja som et ikke-samarbejdende tredjeland og opfordrede Kongeriget Cambodja til i tæt samarbejde med Kommissionens tjenestegrene at udarbejde en handlingsplan for at rette op på de mangler, der er omhandlet i afgørelsen af 15. november 2012. I perioden fra december 2012 til juni 2013 fremsendte Kongeriget Cambodja skriftlige redegørelser for sine synspunkter og mødtes med Kommissionen for at drøfte sagen. Kommissionen fremsendte de relevante oplysninger på skrift til Cambodja. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som Kongeriget Cambodja fremsatte som følge af afgørelse af 15. november 2012, blev vurderet og taget i betragtning, og Cambodja blev underrettet enten skriftligt eller mundtligt om Kommissionens overvejelser. Kommissionen kom frem til, at Cambodja ikke i tilstrækkelig grad havde behandlet de forhold og mangler, som var beskrevet i afgørelsen af 15. november 2012. Desuden konkluderede Kommissionen, at foreslåede foranstaltninger i en af Cambodia fremlagt handlingsplan ikke var blevet gennemført fuldt ud. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen meddelte den 15. november 2012 i henhold til IUU-forordningens artikel 32 Kongeriget Cambodja (Cambodja) om, at den overvejede muligvis at identificere Cambodja som et ikke-samarbejdende tredjeland og opfordrede Kongeriget Cambodja til i tæt samarbejde med Kommissionens tjenestegrene at udarbejde en handlingsplan for at rette op på de mangler, der er omhandlet i afgørelsen af 15. november 2012. I perioden fra december 2012 til juni 2013 fremsendte Kongeriget Cambodja skriftlige redegørelser for sine synspunkter og mødtes med Kommissionen for at drøfte sagen. Kommissionen fremsendte de relevante oplysninger på skrift til Cambodja. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som Kongeriget Cambodja fremsatte som følge af afgørelse af 15. november 2012, blev vurderet og taget i betragtning, og Cambodja blev underrettet enten skriftligt eller mundtligt om Kommissionens overvejelser. Kommissionen kom frem til, at Cambodja ikke i tilstrækkelig grad havde behandlet de forhold og mangler, som var beskrevet i afgørelsen af 15. november 2012. Desuden konkluderede Kommissionen, at foreslåede foranstaltninger i en af Cambodia fremlagt handlingsplan ikke var blevet gennemført fuldt ud.

5.   IDENTIFIKATION AF CAMBODJA SOM IKKE-SAMARBEJDENDE TREDJELAND

| (22) | Kommissionen analyserede i afgørelsen af 15. november 2012 Cambodjas forpligtelser og vurderede landets overholdelse af de folkeretlige forpligtelser, det har som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat. Med henblik på denne undersøgelse tog Kommissionen højde for parametrene i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7. Kommissionen gennemgik Cambodjas overholdelse i overensstemmelse med konklusionerne i afgørelsen af 15. november 2012 og under hensyntagen til den foreslåede handlingsplan, som var videreudbygget med de oplysninger, som Cambodja havde fremlagt. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen analyserede i afgørelsen af 15. november 2012 Cambodjas forpligtelser og vurderede landets overholdelse af de folkeretlige forpligtelser, det har som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat. Med henblik på denne undersøgelse tog Kommissionen højde for parametrene i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7. Kommissionen gennemgik Cambodjas overholdelse i overensstemmelse med konklusionerne i afgørelsen af 15. november 2012 og under hensyntagen til den foreslåede handlingsplan, som var videreudbygget med de oplysninger, som Cambodja havde fremlagt.

| (23) | De vigtigste mangler, som Kommissionen påpegede i den foreslåede handlingsplan, handlede om adskillige tilfælde af manglende gennemførelse af forpligtelser i henhold til folkeretten, især hvad angår manglende vedtagelse af en passende rammelovgivning, mangel på en passende og effektiv overvågning, mangel på en kontrol- og inspektionsordning og mangel på en afskrækkende sanktionsordning. Andre mangler drejede sig mere overordnet om overholdelse af internationale forpligtelser og betingelser for registrering af fartøjer i overensstemmelse med folkeretten. Der blev desuden konstateret manglende overholdelse af henstillinger og beslutninger fra relevante organer, såsom IPOA – UN. Oplysningerne om manglende overholdelse af ikkebindende henstillinger og beslutninger fungerede kun som støttemateriale og ligger således ikke til grund for identifikationen. |
| --- | --- |

(23)

De vigtigste mangler, som Kommissionen påpegede i den foreslåede handlingsplan, handlede om adskillige tilfælde af manglende gennemførelse af forpligtelser i henhold til folkeretten, især hvad angår manglende vedtagelse af en passende rammelovgivning, mangel på en passende og effektiv overvågning, mangel på en kontrol- og inspektionsordning og mangel på en afskrækkende sanktionsordning. Andre mangler drejede sig mere overordnet om overholdelse af internationale forpligtelser og betingelser for registrering af fartøjer i overensstemmelse med folkeretten. Der blev desuden konstateret manglende overholdelse af henstillinger og beslutninger fra relevante organer, såsom IPOA – UN. Oplysningerne om manglende overholdelse af ikkebindende henstillinger og beslutninger fungerede kun som støttemateriale og ligger således ikke til grund for identifikationen.

| (24) | I gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 identificerede Kommissionen Cambodja som et ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til IUU-forordningen. |
| --- | --- |

(24)

I gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 identificerede Kommissionen Cambodja som et ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til IUU-forordningen.

| (25) | For så vidt angår Cambodjas mulige begrænsninger som udviklingsland, bemærkes det, at Cambodjas udviklingsstatus og overordnede præstation specifikt med hensyn til fiskeri ikke er påvirket af landets generelle udviklingsniveau. |
| --- | --- |

(25)

For så vidt angår Cambodjas mulige begrænsninger som udviklingsland, bemærkes det, at Cambodjas udviklingsstatus og overordnede præstation specifikt med hensyn til fiskeri ikke er påvirket af landets generelle udviklingsniveau.

| (26) | De foranstaltninger, som Cambodja har truffet i forhold til sine forpligtelser som flagstat, er ikke tilstrækkelige til at opfylde artikel 91 og 94 i UNCLOS. Der mindes om, at det er uvæsentligt, om Cambodja rent faktisk har ratificeret UNCLOS, eftersom bestemmelserne deri om navigering på det åbne hav (artikel 86-115 i UNCLOS) er anerkendt som folkeretlig sædvaneret. Disse bestemmelser kodificerer desuden eksisterende regler om folkeretlig sædvaneret og gentager næste ordret ordlyden i konventionen om det åbne hav og konventionen om det ydre territorialfarvand og den tilstødende zone, som begge er henholdsvis ratificeret og tiltrådt af Cambodja. |
| --- | --- |

(26)

De foranstaltninger, som Cambodja har truffet i forhold til sine forpligtelser som flagstat, er ikke tilstrækkelige til at opfylde artikel 91 og 94 i UNCLOS. Der mindes om, at det er uvæsentligt, om Cambodja rent faktisk har ratificeret UNCLOS, eftersom bestemmelserne deri om navigering på det åbne hav (artikel 86-115 i UNCLOS) er anerkendt som folkeretlig sædvaneret. Disse bestemmelser kodificerer desuden eksisterende regler om folkeretlig sædvaneret og gentager næste ordret ordlyden i konventionen om det åbne hav og konventionen om det ydre territorialfarvand og den tilstødende zone, som begge er henholdsvis ratificeret og tiltrådt af Cambodja.

| (27) | I betragtning af afgørelsen af 15. november 2012 og gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 samt den af Kommissionen indledte dialog med Cambodja og udfaldet heraf, konkluderes det, at de foranstaltninger, som Cambodja har truffet på baggrund af sine forpligtelser som flagstat, ikke er tilstrækkelige til at opfylde artikel 91 og 94 i UNCLOS. |
| --- | --- |

(27)

I betragtning af afgørelsen af 15. november 2012 og gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 samt den af Kommissionen indledte dialog med Cambodja og udfaldet heraf, konkluderes det, at de foranstaltninger, som Cambodja har truffet på baggrund af sine forpligtelser som flagstat, ikke er tilstrækkelige til at opfylde artikel 91 og 94 i UNCLOS.

| (28) | Cambodja har således ikke opfyldt sine folkeretlige forpligtelser som flagstat til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og bør derfor opføres på Unionens liste over ikke-samarbejdende tredjelande. |
| --- | --- |

(28)

Cambodja har således ikke opfyldt sine folkeretlige forpligtelser som flagstat til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og bør derfor opføres på Unionens liste over ikke-samarbejdende tredjelande.

6.   PROCEDURE VEDRØRENDE REPUBLIKKEN GUINEA

| (29) | Kommissionen meddelte den 15. november 2012 ved i henhold til IUU-forordningens artikel 32 Republikken Guinea(Guinea), at den overvejede muligvis at identificere Guinea som et ikke-samarbejdende tredjeland og opfordrede Guinea til i tæt samarbejde med Kommissionens tjenestegrene at udarbejde en handlingsplan for at rette op på de mangler, der er omhandlet i afgørelse af 15. november 2012. I perioden fra december 2012 til juli 2013 fremsendte Guinea skriftlige redegørelser for sine synspunkter og mødtes med Kommissionen for at drøfte sagen. Kommissionen fremsendte de relevante oplysninger på skrift til Guinea. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som Guinea fremsatte som følge af afgørelsen af 15. november 2012 blev vurderet og taget i betragtning, og Guinea blev holdt underrettet enten skriftligt eller mundtligt om Kommissionens overvejelser. Kommissionen kom frem til, at Guinea ikke i tilstrækkelig grad havde behandlet de forhold og mangler, som var beskrevet i afgørelsen af 15. november 2012. Desuden konkluderede Kommissionen, at de foreslåede foranstaltninger i en af Guinea fremlagt handlingsplan ikke var blevet gennemført fuldt ud. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen meddelte den 15. november 2012 ved i henhold til IUU-forordningens artikel 32 Republikken Guinea(Guinea), at den overvejede muligvis at identificere Guinea som et ikke-samarbejdende tredjeland og opfordrede Guinea til i tæt samarbejde med Kommissionens tjenestegrene at udarbejde en handlingsplan for at rette op på de mangler, der er omhandlet i afgørelse af 15. november 2012. I perioden fra december 2012 til juli 2013 fremsendte Guinea skriftlige redegørelser for sine synspunkter og mødtes med Kommissionen for at drøfte sagen. Kommissionen fremsendte de relevante oplysninger på skrift til Guinea. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som Guinea fremsatte som følge af afgørelsen af 15. november 2012 blev vurderet og taget i betragtning, og Guinea blev holdt underrettet enten skriftligt eller mundtligt om Kommissionens overvejelser. Kommissionen kom frem til, at Guinea ikke i tilstrækkelig grad havde behandlet de forhold og mangler, som var beskrevet i afgørelsen af 15. november 2012. Desuden konkluderede Kommissionen, at de foreslåede foranstaltninger i en af Guinea fremlagt handlingsplan ikke var blevet gennemført fuldt ud.

7.   IDENTIFIKATION AF GUINEA SOM IKKE-SAMARBEJDENDE TREDJELAND

| (30) | Kommissionen analyserede i afgørelsen af 15. november 2012 Guineas forpligtelser og vurderede landets overholdelse af de folkeretlige forpligtelser, det har som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat. Med henblik på denne undersøgelse tog Kommissionen højde for parametrene i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7. Kommissionen gennemgik Guineas overholdelse i overensstemmelse med konklusionerne i afgørelsen af 15. november 2012 og under hensyntagen til den foreslåede handlingsplan som var videreudbygget med de relevante oplysninger, som Guinea havde fremlagt. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen analyserede i afgørelsen af 15. november 2012 Guineas forpligtelser og vurderede landets overholdelse af de folkeretlige forpligtelser, det har som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat. Med henblik på denne undersøgelse tog Kommissionen højde for parametrene i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7. Kommissionen gennemgik Guineas overholdelse i overensstemmelse med konklusionerne i afgørelsen af 15. november 2012 og under hensyntagen til den foreslåede handlingsplan som var videreudbygget med de relevante oplysninger, som Guinea havde fremlagt.

| (31) | De vigtigste mangler, som Kommissionen påpegede i den foreslåede handlingsplan, handlede om reformer, der stadig skal gennemføres for at sikre en tilstrækkelig og effektiv overvågning af landets fiskerflåde, en effektiv gennemførelse af national lovgivning og forordninger om fiskeri, håndhævelse af regler ved at forfølge og sanktionere IUU-fiskeriaktiviteter, styrkelse af inspektions- og overvågningsforanstaltninger, afskrækkende sanktionsordning og en fiskeripolitik i overensstemmelse med den kontrol- og overvågningskapacitet, der administrativt er til rådighed. Andre mangler handlede mere overordnet om overholdelse af forpligtelser, herunder RFMO's henstillinger og beslutninger samt betingelser for registrering af fartøjer i overensstemmelse med folkeretten. Der blev desuden konstateret manglende overholdelse af henstillinger og beslutninger fra relevante organer, såsom IPOA — UN. Oplysningerne om manglende overholdelse af ikkebindende henstillinger og beslutninger fungerede kun som støttemateriale og ligger således ikke til grund for identifikationen. |
| --- | --- |

(31)

De vigtigste mangler, som Kommissionen påpegede i den foreslåede handlingsplan, handlede om reformer, der stadig skal gennemføres for at sikre en tilstrækkelig og effektiv overvågning af landets fiskerflåde, en effektiv gennemførelse af national lovgivning og forordninger om fiskeri, håndhævelse af regler ved at forfølge og sanktionere IUU-fiskeriaktiviteter, styrkelse af inspektions- og overvågningsforanstaltninger, afskrækkende sanktionsordning og en fiskeripolitik i overensstemmelse med den kontrol- og overvågningskapacitet, der administrativt er til rådighed. Andre mangler handlede mere overordnet om overholdelse af forpligtelser, herunder RFMO's henstillinger og beslutninger samt betingelser for registrering af fartøjer i overensstemmelse med folkeretten. Der blev desuden konstateret manglende overholdelse af henstillinger og beslutninger fra relevante organer, såsom IPOA — UN. Oplysningerne om manglende overholdelse af ikkebindende henstillinger og beslutninger fungerede kun som støttemateriale og ligger således ikke til grund for identifikationen.

| (32) | I gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 identificerede Kommissionen Guinea som et ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til IUU-forordningen. |
| --- | --- |

(32)

I gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 identificerede Kommissionen Guinea som et ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til IUU-forordningen.

| (33) | For så vidt angår Guineas begrænsninger som udviklingsland, bemærkes det, at Guineas specifikke udviklingsstatus muligvis påvirkes af landets udviklingsniveau. Under hensyntagen til arten af Guineas fastslåede mangler, Unionens og medlemsstaternes bistand samt de foranstaltninger, der er truffet for at rette op på situationen, kan landets udviklingsniveau imidlertid ikke forklare Guineas overordnede præstation som flag- eller kyststat med hensyn til fiskeri og landets utilstrækkelige foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(33)

For så vidt angår Guineas begrænsninger som udviklingsland, bemærkes det, at Guineas specifikke udviklingsstatus muligvis påvirkes af landets udviklingsniveau. Under hensyntagen til arten af Guineas fastslåede mangler, Unionens og medlemsstaternes bistand samt de foranstaltninger, der er truffet for at rette op på situationen, kan landets udviklingsniveau imidlertid ikke forklare Guineas overordnede præstation som flag- eller kyststat med hensyn til fiskeri og landets utilstrækkelige foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri.

| (34) | I betragtning af afgørelsen af 15. november 2012 og gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 samt den af Kommissionen indledte dialog med Guinea og udfaldet heraf, konkluderes det, at de foranstaltninger, som Guinea har truffet på baggrund af sine forpligtelser som flag- og kyststat ikke er tilstrækkelige til at opfylde artikel 61, 62, 94, 117 og 118 i UNCLOS og artikel 18, 19 og 20 i UNFSA. |
| --- | --- |

(34)

I betragtning af afgørelsen af 15. november 2012 og gennemførelsesafgørelsen af 26. november 2013 samt den af Kommissionen indledte dialog med Guinea og udfaldet heraf, konkluderes det, at de foranstaltninger, som Guinea har truffet på baggrund af sine forpligtelser som flag- og kyststat ikke er tilstrækkelige til at opfylde artikel 61, 62, 94, 117 og 118 i UNCLOS og artikel 18, 19 og 20 i UNFSA.

| (35) | Guinea har således ikke opfyldt sine folkeretlige forpligtelser som flag- og kyststat til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og bør derfor opføres på Unionens liste over ikke-samarbejdende tredjelande. |
| --- | --- |

(35)

Guinea har således ikke opfyldt sine folkeretlige forpligtelser som flag- og kyststat til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og bør derfor opføres på Unionens liste over ikke-samarbejdende tredjelande.

8.   OPSTILLING AF EN LISTE OVER IKKE-SAMARBEJDENDE TREDJELANDE

| (36) | I betragtning af ovenstående konklusioner om Belize, Cambodja og Guinea bør disse lande opføres på den liste over ikke-samarbejdende tredjelande, der opstilles i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 33. |
| --- | --- |

(36)

I betragtning af ovenstående konklusioner om Belize, Cambodja og Guinea bør disse lande opføres på den liste over ikke-samarbejdende tredjelande, der opstilles i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 33.

| (37) | De foranstaltninger, der bør træffes over for Belize, Cambodja og Guinea, er anført i IUU-forordningens artikel 38. Importforbuddet gælder alle bestande og arter som defineret i IUU-forordningens artikel 2, stk. 8, da identifikationen ikke er motiveret af, at landene har undladt at træffe passende foranstaltninger over for IUU-fiskeri, der berører en bestemt bestand eller art. I overensstemmelse med definitionen i IUU-forordningens artikel 2, stk. 11, forstås ved »import« indførsel af fiskevarer til Unionens område, herunder til omladning i havne på dens område. |
| --- | --- |

(37)

De foranstaltninger, der bør træffes over for Belize, Cambodja og Guinea, er anført i IUU-forordningens artikel 38. Importforbuddet gælder alle bestande og arter som defineret i IUU-forordningens artikel 2, stk. 8, da identifikationen ikke er motiveret af, at landene har undladt at træffe passende foranstaltninger over for IUU-fiskeri, der berører en bestemt bestand eller art. I overensstemmelse med definitionen i IUU-forordningens artikel 2, stk. 11, forstås ved »import« indførsel af fiskevarer til Unionens område, herunder til omladning i havne på dens område.

| (38) | Det bemærkes, at IUU-fiskeri nedfisker bl.a. fiskebestandene, ødelægger marine levesteder, underminerer bevarelsen og den bæredygtige udnyttelse af de havressourcer, fordrejer konkurrencen, sætter fødevaresikkerheden på spil, stiller ærlige fiskere urimeligt dårligt i konkurrencen og svækker kystsamfundene. På baggrund af omfanget af de problemer, som IUU-fiskeri medfører, er det nødvendigt, at EU hurtigt gennemfører foranstaltningerne over for Belize, Cambodja og Guinea som ikke-samarbejdende lande. I lyset af ovenstående bør denne afgørelse træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(38)

Det bemærkes, at IUU-fiskeri nedfisker bl.a. fiskebestandene, ødelægger marine levesteder, underminerer bevarelsen og den bæredygtige udnyttelse af de havressourcer, fordrejer konkurrencen, sætter fødevaresikkerheden på spil, stiller ærlige fiskere urimeligt dårligt i konkurrencen og svækker kystsamfundene. På baggrund af omfanget af de problemer, som IUU-fiskeri medfører, er det nødvendigt, at EU hurtigt gennemfører foranstaltningerne over for Belize, Cambodja og Guinea som ikke-samarbejdende lande. I lyset af ovenstående bør denne afgørelse træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (39) | I fald Belize, Cambodja eller Guinea godtgør, at den situation, der berettigede, at det blev opført på listen, er afhjulpet, fjerner Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen det pågældende landet fra listen over ikke-samarbejdende tredjelande i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 34, stk. 1. I en afgørelse om fjernelse fra listen, tages der også hensyn til, om Belize, Cambodja eller Guinea har truffet konkrete foranstaltninger til varig forbedring af situationen — |
| --- | --- |

(39)

I fald Belize, Cambodja eller Guinea godtgør, at den situation, der berettigede, at det blev opført på listen, er afhjulpet, fjerner Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen det pågældende landet fra listen over ikke-samarbejdende tredjelande i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 34, stk. 1. I en afgørelse om fjernelse fra listen, tages der også hensyn til, om Belize, Cambodja eller Guinea har truffet konkrete foranstaltninger til varig forbedring af situationen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Unionens liste over ikke-samarbejdende tredjelande, jf. artikel 33 i forordning (EF) nr. 1005/2008, er opstillet i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. marts 2014.

På Rådets vegne

A. TSAFTARIS

Formand

---

(1)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens afgørelse af 15. november 2012 om underretning af de tredjelande, som efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (EUT C 354 af 17.11.2012, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 26. november 2013 om identifikation af de tredjelande, som Kommissionen betragter som ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (EUT C 346 af 27.11.2013, s. 2).

3

---

BILAG

Liste over ikke-samarbejdende tredjelande hvad angår bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret (»IUU«-)fiskeri

| | Belize |
| --- | --- |

Belize

| | Kongeriget Cambodja |
| --- | --- |

Kongeriget Cambodja

| | Republikken Guinea |
| --- | --- |

Republikken Guinea

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 91/48

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 24. marts 2014

om beskikkelse af et dansk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(2014/171/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,

under henvisning til indstilling fra den danske regering,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1).

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Rikke EDSJÖs mandat er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Rikke EDSJÖs mandat er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Niels LINDBERG MADSEN beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2015.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. marts 2014.

På Rådets vegne

A. TSAFTARIS

Formand

---

(1)  EUT L 251 af 25.9.2010, s. 8.

1

---