# Úřední věstník L 75/2014

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2014.075.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 75 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5714. března 2014 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2014.075.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 75

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5714. března 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 72 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu světlometů motocyklů s asymetrickým potkávacím světlem a dálkovým světlem a vybavených halogenovými žárovkami (žárovkami kategorie HS1) | 1 |
| | * | Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 104 – Jednotná ustanovení pro schvalování reflexních značení pro vozidla kategorií M, N a O | 29 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 72 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu světlometů motocyklů s asymetrickým potkávacím světlem a dálkovým světlem a vybavených halogenovými žárovkami (žárovkami kategorie HS1)

1

1

*

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 104 – Jednotná ustanovení pro schvalování reflexních značení pro vozidla kategorií M, N a O

29

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 14.3.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/1

---

Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního práva veřejného právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 72 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu světlometů motocyklů s asymetrickým potkávacím světlem a dálkovým světlem a vybavených halogenovými žárovkami (žárovkami kategorie HS1)

Zahrnuje veškerá platná znění až po:

sérii změn 01 – datum vstupu v platnost: 12. září 2001

OBSAH

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Označení |
| --- | --- |

4.

| 5. | Schválení |
| --- | --- |

5.

| 6. | Všeobecné specifikace |
| --- | --- |

6.

| 7. | Požadavky na osvětlení |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ustanovení pro barevná rozptylová skla a filtry |
| --- | --- |

8.

| 9. | Standardní (referenční) světlomet |
| --- | --- |

9.

| 10. | Poznámky k barvě |
| --- | --- |

10.

| 11. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

11.

| 12. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

12.

| 13. | Změna typu světlometu a rozšíření schválení |
| --- | --- |

13.

| 14. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

14.

| 15. | Názvy a adresy správních orgánů a technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek |
| --- | --- |

15.

| 16 | Přechodná ustanovení |
| --- | --- |

16

PŘÍLOHY

| Příloha 1 | Sdělení týkající se udělení, zamítnutí, rozšíření nebo odnětí schválení nebo definitivního ukončení výroby typu světlometu motocyklu podle předpisu č. 72 |
| --- | --- |

Příloha 1

| Příloha 2 | Ověření shodnosti výroby světlometů vybavených žárovkami kategorie HS1 |
| --- | --- |

Příloha 2

| Příloha 3 | Uspořádání značek schválení |
| --- | --- |

Příloha 3

| Příloha 4 | Měřicí stěna |
| --- | --- |

Příloha 4

| Příloha 5 | Zkoušky stálosti fotometrických vlastností světlometů v provozu |
| --- | --- |

Příloha 5

| Příloha 6 | Požadavky na světlomety s rozptylovými skly z plastu – zkoušení rozptylového skla nebo vzorků materiálu a úplných světlometů |
| --- | --- |

Příloha 6

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se vztahuje na schvalování světlometů, které jsou vybaveny halogenovými žárovkami (HS1) a mají rozptylová skla ze skla nebo plastu (1) a které jsou určeny k výstroji motocyklů a vozidel takto posuzovaných.

2.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu:

| 2.1. | „Rozptylovým sklem“ se rozumí vnější konstrukční část světlometu (jednotky), která propouští světlo svítící plochou. |
| --- | --- |

2.1.

„Rozptylovým sklem“ se rozumí vnější konstrukční část světlometu (jednotky), která propouští světlo svítící plochou.

| 2.2. | „Nátěrem“ se rozumí jakýkoliv výrobek nebo výrobky, nanesený/nanesené v jedné nebo více vrstvách na vnější povrch rozptylového skla. |
| --- | --- |

2.2.

„Nátěrem“ se rozumí jakýkoliv výrobek nebo výrobky, nanesený/nanesené v jedné nebo více vrstvách na vnější povrch rozptylového skla.

| 2.3. | Světlomety různých „typů“ se rozumí světlomety, které se liší v takových podstatných hlediscích, jako jsou:






  2.3.1. | obchodní název nebo značka; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Světlomety různých „typů“ se rozumí světlomety, které se liší v takových podstatných hlediscích, jako jsou:

2.3.1.

obchodní název nebo značka;

| 2.3.2. | vlastnosti optických systémů; |
| --- | --- |

2.3.2.

vlastnosti optických systémů;

| 2.3.3. | začlenění nebo vyloučení konstrukčních částí schopných změnit optické účinky odrazem, lomem nebo absorpcí a/nebo deformací v provozu. Změna barvy světla vyzařovaného světlomety, jejichž ostatní vlastnosti se nezměnily, se nepovažuje za změnu typu světlometu. Takovým světlometům se odpovídajícím způsobem přiřadí totéž číslo schválení; |
| --- | --- |

2.3.3.

začlenění nebo vyloučení konstrukčních částí schopných změnit optické účinky odrazem, lomem nebo absorpcí a/nebo deformací v provozu. Změna barvy světla vyzařovaného světlomety, jejichž ostatní vlastnosti se nezměnily, se nepovažuje za změnu typu světlometu. Takovým světlometům se odpovídajícím způsobem přiřadí totéž číslo schválení;

| 2.3.4. | vhodnost pro pravostranný nebo levostranný dopravní provoz nebo pro oba dopravní systémy; |
| --- | --- |

2.3.4.

vhodnost pro pravostranný nebo levostranný dopravní provoz nebo pro oba dopravní systémy;

| 2.3.5. | materiály, z nichž je zhotoveno rozptylové sklo a případný nátěr. |
| --- | --- |

2.3.5.

materiály, z nichž je zhotoveno rozptylové sklo a případný nátěr.

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

| 3.1. | Žádost o schválení světlometu podává vlastník obchodního názvu nebo značky nebo jím řádně pověřený zástupce. V žádosti musí být uvedeno:






  3.1.1. | zda je světlomet konstruován pouze pro pravostranný nebo pouze pro levostranný dopravní provoz, nebo pro oba dopravní systémy. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Žádost o schválení světlometu podává vlastník obchodního názvu nebo značky nebo jím řádně pověřený zástupce. V žádosti musí být uvedeno:

3.1.1.

zda je světlomet konstruován pouze pro pravostranný nebo pouze pro levostranný dopravní provoz, nebo pro oba dopravní systémy.

| 3.2. | Ke každé žádosti o schválení se doloží:






  3.2.1. | výkresy v trojím vyhotovení, které jsou natolik podrobné, že umožňují identifikaci typu a které znázorňují světlomet v nárysu (s případnými detaily drážkování rozptylového skla) a v příčném řezu; ve výkresech musí být vyznačeno místo vyhrazené pro značku schválení; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Ke každé žádosti o schválení se doloží:

3.2.1.

výkresy v trojím vyhotovení, které jsou natolik podrobné, že umožňují identifikaci typu a které znázorňují světlomet v nárysu (s případnými detaily drážkování rozptylového skla) a v příčném řezu; ve výkresech musí být vyznačeno místo vyhrazené pro značku schválení;

| 3.2.2. | stručný technický popis; |
| --- | --- |

3.2.2.

stručný technický popis;

| 3.2.3. | dva vzorky typu světlometu s bezbarvými rozptylovými skly;






  3.2.3.1. | pro zkoušku barevného filtru nebo barevné clony (nebo barevného rozptylového skla): dva vzorky; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

dva vzorky typu světlometu s bezbarvými rozptylovými skly;

3.2.3.1.

pro zkoušku barevného filtru nebo barevné clony (nebo barevného rozptylového skla): dva vzorky;

| 3.2.4. | pro zkoušku plastů, ze kterých jsou vyrobena rozptylová skla:






  3.2.4.1. | třináct rozptylových skel;






  3.2.4.1.1. | šest z nich je možno nahradit šesti vzorky materiálu o rozměrech alespoň 60 × 80 mm, které mají plochý nebo vypouklý vnější povrch, v jehož středu se nachází v podstatě rovná plocha (poloměr zakřivení nesmí být menší než 300 mm) o rozměrech alespoň 15 × 15 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4.

pro zkoušku plastů, ze kterých jsou vyrobena rozptylová skla:

3.2.4.1.

třináct rozptylových skel;

3.2.4.1.1.

šest z nich je možno nahradit šesti vzorky materiálu o rozměrech alespoň 60 × 80 mm, které mají plochý nebo vypouklý vnější povrch, v jehož středu se nachází v podstatě rovná plocha (poloměr zakřivení nesmí být menší než 300 mm) o rozměrech alespoň 15 × 15 mm;

| 3.2.4.1.2. | každé z těchto rozptylových skel nebo vzorků materiálu musí být vyrobeno postupem, který se použije v sériové výrobě; odražeč, ke kterému lze připevnit rozptylová skla podle pokynů výrobce. |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

každé z těchto rozptylových skel nebo vzorků materiálu musí být vyrobeno postupem, který se použije v sériové výrobě; odražeč, ke kterému lze připevnit rozptylová skla podle pokynů výrobce.

| 3.3. | Pokud již byly materiály rozptylových skel a případných nátěrů zkoušeny, musí být přiloženy zkušební protokoly s údaji o vlastnostech těchto materiálů a nátěrů. |
| --- | --- |

3.3.

Pokud již byly materiály rozptylových skel a případných nátěrů zkoušeny, musí být přiloženy zkušební protokoly s údaji o vlastnostech těchto materiálů a nátěrů.

| 3.4. | Dříve, než příslušný orgán udělí schválení typu, ověří, zda existují vyhovující opatření k zabezpečení účinných kontrol shodnosti výroby. |
| --- | --- |

3.4.

Dříve, než příslušný orgán udělí schválení typu, ověří, zda existují vyhovující opatření k zabezpečení účinných kontrol shodnosti výroby.

4.   OZNAČENÍ (2)

| 4.1. | Světlomety předkládané ke schválení musí být označeny čitelným a nesmazatelným obchodním názvem nebo značkou žadatele. |
| --- | --- |

4.1.

Světlomety předkládané ke schválení musí být označeny čitelným a nesmazatelným obchodním názvem nebo značkou žadatele.

| 4.2. | Jak na rozptylovém skle, tak na hlavním tělese světlometu (3) musí být dostatečně rozměrné místo pro umístění značky schválení a doplňkových symbolů podle bodu 5.4.2; tato plocha musí být vyznačena na výkresech zmíněných v bodě 3.2.1 výše. |
| --- | --- |

4.2.

Jak na rozptylovém skle, tak na hlavním tělese světlometu (3) musí být dostatečně rozměrné místo pro umístění značky schválení a doplňkových symbolů podle bodu 5.4.2; tato plocha musí být vyznačena na výkresech zmíněných v bodě 3.2.1 výše.

| 4.3. | Světlomety konstruované tak, aby vyhovovaly požadavkům pravostranného i levostranného provozu, musí nést označení udávající obě polohy nastavení optické jednotky na vozidle nebo žárovky v odražeči; tato označení se skládají z písmen „R/D“ pro polohu odpovídající pravostrannému provozu a z písmen „L/G“ pro polohu odpovídající levostrannému provozu. |
| --- | --- |

4.3.

Světlomety konstruované tak, aby vyhovovaly požadavkům pravostranného i levostranného provozu, musí nést označení udávající obě polohy nastavení optické jednotky na vozidle nebo žárovky v odražeči; tato označení se skládají z písmen „R/D“ pro polohu odpovídající pravostrannému provozu a z písmen „L/G“ pro polohu odpovídající levostrannému provozu.

5.   SCHVÁLENÍ

| 5.1. | Pokud všechny vzorky typu světlometu předložené podle bodu 3.2.3 výše splňují ustanovení tohoto předpisu, schválení se udělí. |
| --- | --- |

5.1.

Pokud všechny vzorky typu světlometu předložené podle bodu 3.2.3 výše splňují ustanovení tohoto předpisu, schválení se udělí.

| 5.2. | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 00 pro předpis v jeho původním znění) udávají sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení. Táž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu světlometu, na který se vztahuje tento předpis (4), kromě případu, kdy je schválení rozšířeno na světlomet, který se liší pouze barvou vyzařovaného světla. |
| --- | --- |

5.2.

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 00 pro předpis v jeho původním znění) udávají sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení. Táž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu světlometu, na který se vztahuje tento předpis (4), kromě případu, kdy je schválení rozšířeno na světlomet, který se liší pouze barvou vyzařovaného světla.

| 5.3. | Oznámení o schválení nebo o zamítnutí, rozšíření nebo odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu světlometu podle tohoto předpisu musí být sděleno stranám dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře v souladu se vzorem uvedeným v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.3.

Oznámení o schválení nebo o zamítnutí, rozšíření nebo odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu světlometu podle tohoto předpisu musí být sděleno stranám dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře v souladu se vzorem uvedeným v příloze 1 tohoto předpisu.

| 5.4. | Každý světlomet shodný s typem schváleným podle tohoto předpisu musí být na ploše zmíněné v bodě 4.2 výše opatřený kromě značky podle bodu 4.1 výše i mezinárodní značkou schválení (5), kterou tvoří:






  5.4.1. | písmeno „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila; (6) |
| --- | --- | --- |

5.4.

Každý světlomet shodný s typem schváleným podle tohoto předpisu musí být na ploše zmíněné v bodě 4.2 výše opatřený kromě značky podle bodu 4.1 výše i mezinárodní značkou schválení (5), kterou tvoří:

5.4.1.

písmeno „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila; (6)

| 5.4.2. | číslo schválení a následující doplňkový symbol nebo symboly v blízkosti kružnice:






  5.4.2.1. | u světlometů, které splňují pouze požadavky pro levostranný provoz, se vyznačí vodorovná šipka směřující vpravo při pohledu na světlomet, tj. k té straně vozovky, na které je provoz; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

číslo schválení a následující doplňkový symbol nebo symboly v blízkosti kružnice:

5.4.2.1.

u světlometů, které splňují pouze požadavky pro levostranný provoz, se vyznačí vodorovná šipka směřující vpravo při pohledu na světlomet, tj. k té straně vozovky, na které je provoz;

| 5.4.2.2. | u světlometů, které jsou vhodným seřízením montáže optické jednotky nebo žárovky konstruovány pro plnění požadavků obou druhů dopravního provozu, se vyznačí vodorovná šipka s hroty na obou stranách, hroty směřují vlevo a vpravo; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

u světlometů, které jsou vhodným seřízením montáže optické jednotky nebo žárovky konstruovány pro plnění požadavků obou druhů dopravního provozu, se vyznačí vodorovná šipka s hroty na obou stranách, hroty směřují vlevo a vpravo;

| 5.4.2.3. | písmena „MBH“ umístěná na opačné straně kružnice než číslo schválení; |
| --- | --- |

5.4.2.3.

písmena „MBH“ umístěná na opačné straně kružnice než číslo schválení;

| 5.4.2.4. | v každém případě musí být na certifikátu schválení a v oznámení zasílaných státům, které jsou smluvními stranami dohody a uplatňují tento předpis, stanoven příslušný provozní režim pro zkoušení podle bodu 1.1.1.1 přílohy 5 a přípustné/á napětí podle bodu 1.1.1.2 přílohy 5.
  V příslušných případech se zařízení označí takto:
  u jednotek, které splňují požadavky tohoto předpisu a které jsou konstruovány tak, že vlákno potkávacího světla nesmí svítit současně s vláknem pro kteroukoliv jinou světelnou funkci, s níž je sloučeno:
  se za symbolem potkávacího světlometu v značce schválení umístí lomítko (/); |
| --- | --- |

5.4.2.4.

v každém případě musí být na certifikátu schválení a v oznámení zasílaných státům, které jsou smluvními stranami dohody a uplatňují tento předpis, stanoven příslušný provozní režim pro zkoušení podle bodu 1.1.1.1 přílohy 5 a přípustné/á napětí podle bodu 1.1.1.2 přílohy 5.

V příslušných případech se zařízení označí takto:

u jednotek, které splňují požadavky tohoto předpisu a které jsou konstruovány tak, že vlákno potkávacího světla nesmí svítit současně s vláknem pro kteroukoliv jinou světelnou funkci, s níž je sloučeno:

se za symbolem potkávacího světlometu v značce schválení umístí lomítko (/);

| 5.4.2.5. | pokud má světlomet rozptylové sklo z plastu, pak se vedle symbolů podle bodů 5.4.2.1 až 5.4.2.4 výše uvedou ještě písmena „PL“. |
| --- | --- |

5.4.2.5.

pokud má světlomet rozptylové sklo z plastu, pak se vedle symbolů podle bodů 5.4.2.1 až 5.4.2.4 výše uvedou ještě písmena „PL“.

| 5.5. | Značky a symboly uvedené v bodě 5.4 musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné. |
| --- | --- |

5.5.

Značky a symboly uvedené v bodě 5.4 musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné.

| 5.6. | V příloze 3 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značek schválení a doplňkových symbolů uvedených výše. |
| --- | --- |

5.6.

V příloze 3 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značek schválení a doplňkových symbolů uvedených výše.

6.   VŠEOBECNÉ SPECIFIKACE

| 6.1. | Každý vzorek typu světlometu musí vyhovovat požadavkům stanoveným v tomto bodě a v bodech 7 až 9 níže. |
| --- | --- |

6.1.

Každý vzorek typu světlometu musí vyhovovat požadavkům stanoveným v tomto bodě a v bodech 7 až 9 níže.

| 6.2. | Světlomety musí být konstruovány a vyráběny tak, aby za normálních podmínek užívání a navzdory otřesům, jimž jsou vystaveny, byla zajištěna jejich uspokojivá funkce a aby si zachovaly vlastnosti předepsané tímto předpisem.






  6.2.1. | Světlomety musí být vybaveny zařízením, kterým se dají na vozidle seřídit tak, aby splňovaly příslušné předpisy. Takovým zařízením nemusejí být vybaveny konstrukční části, u nichž od sebe nelze oddělit odražeč a rozptylové sklo, za předpokladu, že jsou tyto konstrukční části používány pouze na vozidlech, u kterých je možno nastavení světlometů seřídit jiným způsobem.
  Jsou-li světlomet dálkového světla a světlomet potkávacího světla – každý vybaven vlastní žárovkou – smontovány do složené jednotky, musí seřizovací zařízení umožnit řádné individuální nastavení každého optického systému. |
| --- | --- | --- |

6.2.

Světlomety musí být konstruovány a vyráběny tak, aby za normálních podmínek užívání a navzdory otřesům, jimž jsou vystaveny, byla zajištěna jejich uspokojivá funkce a aby si zachovaly vlastnosti předepsané tímto předpisem.

6.2.1.

Světlomety musí být vybaveny zařízením, kterým se dají na vozidle seřídit tak, aby splňovaly příslušné předpisy. Takovým zařízením nemusejí být vybaveny konstrukční části, u nichž od sebe nelze oddělit odražeč a rozptylové sklo, za předpokladu, že jsou tyto konstrukční části používány pouze na vozidlech, u kterých je možno nastavení světlometů seřídit jiným způsobem.

Jsou-li světlomet dálkového světla a světlomet potkávacího světla – každý vybaven vlastní žárovkou – smontovány do složené jednotky, musí seřizovací zařízení umožnit řádné individuální nastavení každého optického systému.

| 6.2.2. | Tato ustanovení se však nevztahují na sestavy světlometů, jejichž odražeče jsou neoddělitelné. Pro tento typ sestav platí požadavky uvedené v bodě 7.3 tohoto předpisu. Jestliže je k vytvoření dálkového světla užito více než jednoho světelného zdroje, musí být ke stanovení maximální hodnoty osvětlení (Emax) použity kombinované funkce. |
| --- | --- |

6.2.2.

Tato ustanovení se však nevztahují na sestavy světlometů, jejichž odražeče jsou neoddělitelné. Pro tento typ sestav platí požadavky uvedené v bodě 7.3 tohoto předpisu. Jestliže je k vytvoření dálkového světla užito více než jednoho světelného zdroje, musí být ke stanovení maximální hodnoty osvětlení (Emax) použity kombinované funkce.

| 6.3. | Konstrukční části, kterými je žárovka připevněna k odražeči, musí být vyrobeny tak, aby se žárovka ani za tmy nedala namontovat do jiné než správné polohy. |
| --- | --- |

6.3.

Konstrukční části, kterými je žárovka připevněna k odražeči, musí být vyrobeny tak, aby se žárovka ani za tmy nedala namontovat do jiné než správné polohy.

| 6.4. | Správná poloha rozptylového skla vůči optickému systému musí být jednoznačně označena a musí být blokována proti natočení za provozu. |
| --- | --- |

6.4.

Správná poloha rozptylového skla vůči optickému systému musí být jednoznačně označena a musí být blokována proti natočení za provozu.

| 6.5. | Světlomety konstruované tak, aby plnily požadavky jak pro pravostranný, tak pro levostranný provoz mohou být přizpůsobeny provozu na příslušné straně silnice buď vhodným počátečním seřízením při montáži na vozidlo, nebo volitelným nastavením, které provede uživatel. Toto počáteční seřízení nebo volitelné nastavení spočívá například v upevnění optické jednotky na vozidle v daném úhlu nebo v upevnění žárovky v daném úhlu vůči optické jednotce. V každém případě musí být možné pouze dvě přísně rozlišené polohy nastavení, jedna pro pravostranný a druhá pro levostranný provoz; konstrukce musí znemožňovat nežádoucí pohyb světlometu z jedné polohy do druhé nebo jeho nastavení do mezilehlé polohy. Pokud existují dvě různé polohy nastavení žárovky, musí být konstrukční části, kterými se žárovka připevňuje k odražeči, konstruovány a vyrobeny tak, aby v každé z těchto dvou poloh byla žárovka v přesné poloze vyžadované u světlometů konstruovaných pouze pro dopravu na jedné straně. Splnění požadavků tohoto bodu se ověřuje vizuální kontrolou a tam, kde je to nutné, zkušební montáží. |
| --- | --- |

6.5.

Světlomety konstruované tak, aby plnily požadavky jak pro pravostranný, tak pro levostranný provoz mohou být přizpůsobeny provozu na příslušné straně silnice buď vhodným počátečním seřízením při montáži na vozidlo, nebo volitelným nastavením, které provede uživatel. Toto počáteční seřízení nebo volitelné nastavení spočívá například v upevnění optické jednotky na vozidle v daném úhlu nebo v upevnění žárovky v daném úhlu vůči optické jednotce. V každém případě musí být možné pouze dvě přísně rozlišené polohy nastavení, jedna pro pravostranný a druhá pro levostranný provoz; konstrukce musí znemožňovat nežádoucí pohyb světlometu z jedné polohy do druhé nebo jeho nastavení do mezilehlé polohy. Pokud existují dvě různé polohy nastavení žárovky, musí být konstrukční části, kterými se žárovka připevňuje k odražeči, konstruovány a vyrobeny tak, aby v každé z těchto dvou poloh byla žárovka v přesné poloze vyžadované u světlometů konstruovaných pouze pro dopravu na jedné straně. Splnění požadavků tohoto bodu se ověřuje vizuální kontrolou a tam, kde je to nutné, zkušební montáží.

| 6.6. | Aby bylo zajištěno, že nedojde k nadměrné změně fotometrických vlastností, musí být provedeny doplňkové zkoušky podle požadavků v příloze 5. |
| --- | --- |

6.6.

Aby bylo zajištěno, že nedojde k nadměrné změně fotometrických vlastností, musí být provedeny doplňkové zkoušky podle požadavků v příloze 5.

| 6.7. | Jestliže je rozptylové sklo světlometu z plastu, provedou se zkoušky podle požadavků v příloze 6. |
| --- | --- |

6.7.

Jestliže je rozptylové sklo světlometu z plastu, provedou se zkoušky podle požadavků v příloze 6.

7.   POŽADAVKY NA OSVĚTLENÍ

7.1.   Přechodná ustanovení

| 7.1.1. | Světlomety musí být vyrobeny tak, aby s vhodnými žárovkami HS1 poskytovaly patřičné osvětlení: potkávací světlo nesmí oslňovat a dálkové světlo musí poskytovat dobré osvětlení. |
| --- | --- |

7.1.1.

Světlomety musí být vyrobeny tak, aby s vhodnými žárovkami HS1 poskytovaly patřičné osvětlení: potkávací světlo nesmí oslňovat a dálkové světlo musí poskytovat dobré osvětlení.

| 7.1.2. | Osvětlení, které poskytuje světlomet, se ověří na svislé stěně umístěné ve vzdálenosti 25 m před světlometem (viz příloha 4 tohoto předpisu). |
| --- | --- |

7.1.2.

Osvětlení, které poskytuje světlomet, se ověří na svislé stěně umístěné ve vzdálenosti 25 m před světlometem (viz příloha 4 tohoto předpisu).

| 7.1.3. | Světlomety se zkouší s bezbarvou standardní (referenční) žárovkou konstruovanou pro jmenovité napětí 12 V. V případě světlometů, které mohou být vybaveny filtry žluté selektivní barvy (7), se tyto filtry nahradí geometricky shodnými bezbarvými filtry s činitelem propustnosti alespoň 80 %. Při zkoušení světlometu se napětí ve svorkách žárovky reguluje tak, aby bylo dosaženo těchto charakteristik: | Spotřeba
  ve wattech | Světelný tok
  v lumenech |
| --- | --- | --- | --- |
| vlákno potkávacího světla | cca 35 | 450 |
| vlákno dálkového světla | cca 35 | 700 |

7.1.3.

Světlomety se zkouší s bezbarvou standardní (referenční) žárovkou konstruovanou pro jmenovité napětí 12 V. V případě světlometů, které mohou být vybaveny filtry žluté selektivní barvy (7), se tyto filtry nahradí geometricky shodnými bezbarvými filtry s činitelem propustnosti alespoň 80 %. Při zkoušení světlometu se napětí ve svorkách žárovky reguluje tak, aby bylo dosaženo těchto charakteristik:

Spotřeba

ve wattech

Světelný tok

v lumenech

vlákno potkávacího světla

cca 35

450

vlákno dálkového světla

cca 35

700

Světlomet se považuje za vyhovující, jestliže splňuje požadavky tohoto bodu 7 alespoň s jednou standardní (referenční) žárovkou, která může být předložena společně se světlometem.

| 7.1.4. | Rozměry určující polohu vlákna ve standardní žárovce kategorie HS1 jsou uvedeny v předpise č. 37. |
| --- | --- |

7.1.4.

Rozměry určující polohu vlákna ve standardní žárovce kategorie HS1 jsou uvedeny v předpise č. 37.

| 7.1.5. | Baňka standardní žárovky musí mít takový tvar a optické vlastnosti, aby způsobovala jen minimální odraz a lom světla, které by nepříznivě působily na rozložení světla. |
| --- | --- |

7.1.5.

Baňka standardní žárovky musí mít takový tvar a optické vlastnosti, aby způsobovala jen minimální odraz a lom světla, které by nepříznivě působily na rozložení světla.

7.2.   Ustanovení pro potkávací světla

| 7.2.1. | Potkávací světlo musí vytvářet dostatečně ostré rozhraní, které umožní dosáhnout uspokojivého nastavení. Na opačné straně směru dopravního provozu, pro který je světlomet určen, musí rozhraní tvořit vodorovnou přímku; na druhé straně nesmí procházet buď přes lomenou čáru HV H1 H4 tvořenou přímkou HV H1 svírající úhel 45° s vodorovnou rovinou a přímkou H1 H4, ležící 1 % nad přímkou hh, nebo přes přímku HV H3 skloněnou pod úhlem 15° nad vodorovnou rovinou (viz příloha 4). Rozhraní překračující jak přímku HV H2, tak přímku H2 H4 a vznikající z kombinace obou výše zmíněných možností je v každém případě nepřípustné. |
| --- | --- |

7.2.1.

Potkávací světlo musí vytvářet dostatečně ostré rozhraní, které umožní dosáhnout uspokojivého nastavení. Na opačné straně směru dopravního provozu, pro který je světlomet určen, musí rozhraní tvořit vodorovnou přímku; na druhé straně nesmí procházet buď přes lomenou čáru HV H1 H4 tvořenou přímkou HV H1 svírající úhel 45° s vodorovnou rovinou a přímkou H1 H4, ležící 1 % nad přímkou hh, nebo přes přímku HV H3 skloněnou pod úhlem 15° nad vodorovnou rovinou (viz příloha 4). Rozhraní překračující jak přímku HV H2, tak přímku H2 H4 a vznikající z kombinace obou výše zmíněných možností je v každém případě nepřípustné.

| 7.2.2. | Světlomet musí být seřízen tak, aby:






  7.2.2.1. | „rozhraní“ u světlometů konstruovaných tak, aby vyhovovaly požadavkům pravostranného provozu, bylo vodorovné v levé polovině měřicí stěny (8) a u světlometů konstruovaných tak, aby vyhovovaly požadavkům levostranného provozu, vodorovné v pravé polovině měřicí stěny; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Světlomet musí být seřízen tak, aby:

7.2.2.1.

„rozhraní“ u světlometů konstruovaných tak, aby vyhovovaly požadavkům pravostranného provozu, bylo vodorovné v levé polovině měřicí stěny (8) a u světlometů konstruovaných tak, aby vyhovovaly požadavkům levostranného provozu, vodorovné v pravé polovině měřicí stěny;

| 7.2.2.2. | tato vodorovná část „rozhraní“ je na měřicí stěně umístěna 25 cm pod úrovní vodorovné roviny procházející přímkou ohniskem světlometu (viz příloha 4); |
| --- | --- |

7.2.2.2.

tato vodorovná část „rozhraní“ je na měřicí stěně umístěna 25 cm pod úrovní vodorovné roviny procházející přímkou ohniskem světlometu (viz příloha 4);

| 7.2.2.3. | „vrchol“„rozhraní“ byl na přímce vv. (9) |
| --- | --- |

7.2.2.3.

„vrchol“„rozhraní“ byl na přímce vv. (9)

| 7.2.3. | Takto seřízený světlomet musí splňovat požadavky stanovené v bodech 7.2.5 až 7.2.7 a 7.3. |
| --- | --- |

7.2.3.

Takto seřízený světlomet musí splňovat požadavky stanovené v bodech 7.2.5 až 7.2.7 a 7.3.

| 7.2.4. | V případě, že takto seřízený světlomet nesplňuje požadavky stanovené v bodech 7.2.5 až 7.2.7 a 7.3, může být jeho seřízení změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí doprava nebo doleva o více než 1° (= 44 cm). (10) Ke snazšímu seřízení pomocí „rozhraní“ je možno světlomet částečně zakrýt, aby bylo „rozhraní“ ostřejší. |
| --- | --- |

7.2.4.

V případě, že takto seřízený světlomet nesplňuje požadavky stanovené v bodech 7.2.5 až 7.2.7 a 7.3, může být jeho seřízení změněno za předpokladu, že se osa světla nevychýlí doprava nebo doleva o více než 1° (= 44 cm). (10) Ke snazšímu seřízení pomocí „rozhraní“ je možno světlomet částečně zakrýt, aby bylo „rozhraní“ ostřejší.

| 7.2.5. | Osvětlení potkávacím světlem na měřicí stěně musí splňovat tyto požadavky









  Bod na měřicí stěně | Požadované osvětlení v luxech |
| --- | --- | --- |
| Světlomety pro
  pravostranný provoz | Světlomety pro
  levostranný provoz |
| Bod B | 50 L | Bod B | 50 R | ≤ 0,3 |
| Bod | 75 R | Bod | 75 L | ≥ 6 |
| Bod | 50 R | Bod | 50 L | ≥ 6 |
| Bod | 25 L | Bod | 25 R | ≥ 1,5 |
| Bod | 25 R | Bod | 25 L | ≥ 1,5 |
| Kterýkoli bod v pásmu III | ≤ 0,7 |
| Kterýkoliv bod v pásmu IV | ≥ 2 |
| Kterýkoliv bod v pásmu I | ≤ 20 |

7.2.5.

Osvětlení potkávacím světlem na měřicí stěně musí splňovat tyto požadavky

Bod na měřicí stěně

Požadované osvětlení v luxech

Světlomety pro

pravostranný provoz

Světlomety pro

levostranný provoz

Bod B

50 L

Bod B

50 R

≤ 0,3

Bod

75 R

Bod

75 L

≥ 6

Bod

50 R

Bod

50 L

≥ 6

Bod

25 L

Bod

25 R

≥ 1,5

Bod

25 R

Bod

25 L

≥ 1,5

Kterýkoli bod v pásmu III

≤ 0,7

Kterýkoliv bod v pásmu IV

≥ 2

Kterýkoliv bod v pásmu I

≤ 20

| 7.2.6. | V žádném z pásem I, II, III a IV se nesmějí vyskytnout boční odchylky negativně ovlivňující dobrou viditelnost. |
| --- | --- |

7.2.6.

V žádném z pásem I, II, III a IV se nesmějí vyskytnout boční odchylky negativně ovlivňující dobrou viditelnost.

| 7.2.7. | Světlomety konstruované tak, aby vyhovovaly požadavkům pravostranného i levostranného provozu, musí v každé z obou poloh nastavení optické jednotky nebo žárovky vyhovovat výše stanoveným požadavkům pro příslušný směr provozu. |
| --- | --- |

7.2.7.

Světlomety konstruované tak, aby vyhovovaly požadavkům pravostranného i levostranného provozu, musí v každé z obou poloh nastavení optické jednotky nebo žárovky vyhovovat výše stanoveným požadavkům pro příslušný směr provozu.

7.3.   Ustanovení pro dálková světla

| 7.3.1. | Měření osvětlení dálkovým světlem na měřicí stěně se provádí při stejném seřízení světlometu jako při měření podle bodů 7.2.5 až 7.2.7 výše. |
| --- | --- |

7.3.1.

Měření osvětlení dálkovým světlem na měřicí stěně se provádí při stejném seřízení světlometu jako při měření podle bodů 7.2.5 až 7.2.7 výše.

| 7.3.2. | Osvětlení dálkovým světlem na měřicí stěně musí splňovat tyto požadavky:






  7.3.2.1. | Průsečík (HV) přímek hh a vv musí ležet uvnitř izoluxy odpovídající 90 % maximálního osvětlení. Maximální hodnota (Emax) nesmí být nižší než 32 lx. Maximální hodnota nesmí překročit 240 lx. |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

Osvětlení dálkovým světlem na měřicí stěně musí splňovat tyto požadavky:

7.3.2.1.

Průsečík (HV) přímek hh a vv musí ležet uvnitř izoluxy odpovídající 90 % maximálního osvětlení. Maximální hodnota (Emax) nesmí být nižší než 32 lx. Maximální hodnota nesmí překročit 240 lx.

| 7.3.2.2. | Vodorovně vlevo a vpravo od výchozího bodu HV nesmí být osvětlení menší než 16 lx až do vzdálenosti 1,125 m a nesmí být menší než 4 lx až do vzdálenosti 2,25 m. |
| --- | --- |

7.3.2.2.

Vodorovně vlevo a vpravo od výchozího bodu HV nesmí být osvětlení menší než 16 lx až do vzdálenosti 1,125 m a nesmí být menší než 4 lx až do vzdálenosti 2,25 m.

7.4   Hodnoty osvětlení měřicí stěny, které jsou zmíněny v bodech 7.2.5 až 7.2.7 a 7.3 výše, se měří pomocí fotosnímače, jehož účinná plocha se musí nacházet uvnitř čtverce o straně 65 mm.

8.   USTANOVENÍ PRO BAREVNÁ ROZPTYLOVÁ SKLA A FILTRY

| 8.1. | Schválení může být uděleno světlometům, které prostřednictvím bezbarvé žárovky vyzařují buď bezbarvé, nebo selektivně žluté světlo. Příslušné kolorimetrické vlastnosti, vyjádřené v tříbarevných souřadnicích CIE, pro žlutá rozptylová skla nebo filtry jsou následující:
  Selektivně žlutý filtr (clona nebo rozptylové sklo)






  Mez směrem k červené | |
| --- | --- | --- |
| Mez směrem k zelené | |
| Mez směrem k bílé | |
| Mez ke spektrální hodnotě | |
| což může být vyjádřeno také takto: |
| dominantní vlnová délka | 575 – 585 nm |
| činitel čistoty | 0,90 – 0,98 |
| Činitel propustnosti musí být | ≥ 0,78 |

8.1.

Schválení může být uděleno světlometům, které prostřednictvím bezbarvé žárovky vyzařují buď bezbarvé, nebo selektivně žluté světlo. Příslušné kolorimetrické vlastnosti, vyjádřené v tříbarevných souřadnicích CIE, pro žlutá rozptylová skla nebo filtry jsou následující:

Selektivně žlutý filtr (clona nebo rozptylové sklo)

Mez směrem k červené

Formula

Mez směrem k zelené

Formula

Mez směrem k bílé

Formula

Mez ke spektrální hodnotě

Formula

což může být vyjádřeno také takto:

dominantní vlnová délka

575 – 585 nm

činitel čistoty

0,90 – 0,98

Činitel propustnosti musí být

≥ 0,78

Činitel propustnosti se stanoví pomocí světelného zdroje o barevné teplotě 2 856 K (11).

| 8.2. | Filtr musí být součástí světlometu a musí k němu být připevněn takovým způsobem, aby jej uživatel nemohl sejmout náhodně ani vědomě s použitím běžných nástrojů. |
| --- | --- |

8.2.

Filtr musí být součástí světlometu a musí k němu být připevněn takovým způsobem, aby jej uživatel nemohl sejmout náhodně ani vědomě s použitím běžných nástrojů.

9.   STANDARDNÍ (REFERENČNÍ) SVĚTLOMET (12)

Světlomet se považuje za standardní (referenční) světlomet, pokud:

| 9.1. | vyhovuje výše uvedeným požadavkům na schválení; |
| --- | --- |

9.1.

vyhovuje výše uvedeným požadavkům na schválení;

| 9.2. | jeho účinný průměr není menší než 160 mm; |
| --- | --- |

9.2.

jeho účinný průměr není menší než 160 mm;

| 9.3. | se standardní (referenční) žárovkou v jednotlivých bodech a v jednotlivých pásmech podle bodu 7.2.5 vytváří osvětlení:






  9.3.1. | nepřevyšující 90 % maximálních mezních hodnot a |
| --- | --- | --- |

9.3.

se standardní (referenční) žárovkou v jednotlivých bodech a v jednotlivých pásmech podle bodu 7.2.5 vytváří osvětlení:

9.3.1.

nepřevyšující 90 % maximálních mezních hodnot a

| 9.3.2. | dosahující nejméně 120 % minimálních mezních hodnot podle požadavků v tabulce v bodě 7.2.5. |
| --- | --- |

9.3.2.

dosahující nejméně 120 % minimálních mezních hodnot podle požadavků v tabulce v bodě 7.2.5.

10.   POZNÁMKY K BARVĚ

Vzhledem k tomu, že podle tohoto předpisu ve smyslu bodu 8.1 se typu světlometu, který vyzařuje buď bezbarvé, nebo selektivně žluté světlo, udělí schválení, nesmí článek 3 dohody, ke které je tento předpis připojen, bránit smluvním stranám v zakazování světlometů vyzařujících bezbarvé nebo selektivně žluté světlo na vozidlech jimi registrovaných.

11.   SHODNOST VÝROBY

Každý světlomet opatřený značkou schválení typu předepsanou tímto předpisem se musí shodovat se schváleným typem a musí splňovat fotometrické a kolorimetrické požadavky stanovené výše. Soulad s těmito ustanoveními se ověří v souladu s přílohou 2 a bodem 3 přílohy 5 tohoto předpisu a případně v souladu s bodem 3 přílohy 6 tohoto předpisu.

12.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

| 12.1. | Pokud nejsou výše uvedené požadavky splněny nebo pokud světlomet opatřený značkou schválení neodpovídá schválenému typu, může být schválení typu světlometu udělené podle tohoto předpisu odňato. |
| --- | --- |

12.1.

Pokud nejsou výše uvedené požadavky splněny nebo pokud světlomet opatřený značkou schválení neodpovídá schválenému typu, může být schválení typu světlometu udělené podle tohoto předpisu odňato.

| 12.2. | Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany dohody, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

12.2.

Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany dohody, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

13.   ZMĚNA TYPU SVĚTLOMETU A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ

| 13.1. | Každá změna typu světlometu musí být oznámena správnímu orgánu, který schválení typu udělil. Tento orgán potom může buď:






  13.1.1. | usoudit, že provedené úpravy pravděpodobně nemají znatelný nepříznivý vliv a že typ světlometu v každém případě nadále splňuje požadavky; nebo |
| --- | --- | --- |

13.1.

Každá změna typu světlometu musí být oznámena správnímu orgánu, který schválení typu udělil. Tento orgán potom může buď:

13.1.1.

usoudit, že provedené úpravy pravděpodobně nemají znatelný nepříznivý vliv a že typ světlometu v každém případě nadále splňuje požadavky; nebo

| 13.1.2. | požadovat od technické zkušebny odpovědné za provádění zkoušek nový zkušební protokol. |
| --- | --- |

13.1.2.

požadovat od technické zkušebny odpovědné za provádění zkoušek nový zkušební protokol.

| 13.2. | Potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením úprav se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, postupem stanoveným v bodě 5.3 výše. |
| --- | --- |

13.2.

Potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením úprav se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, postupem stanoveným v bodě 5.3 výše.

| 13.3. | Příslušný orgán vydávající rozšíření schválení přidělí takovému rozšíření pořadové číslo a informuje o tom prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu ostatní smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis. |
| --- | --- |

13.3.

Příslušný orgán vydávající rozšíření schválení přidělí takovému rozšíření pořadové číslo a informuje o tom prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu ostatní smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis.

14.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Jestliže držitel schválení zcela ukončí výrobu světlometu schváleného podle tohoto předpisu, musí o tom informovat orgán, který schválení udělil. Po obdržení takovéto zprávy o tom tento orgán uvědomí ostatní strany dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

15.   NÁZVY A ADRESY SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ A TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK

Strany dohody, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace Spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek, jakož i správních orgánů, které schválení udělují a kterým mají být zasílány formuláře osvědčující vydání, rozšíření, zamítnutí nebo odnětí schválení vydané v jiných zemích.

16.   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 16.1. | Po uplynutí šesti měsíců od oficiálního dne vstupu předpisu č. 112 v platnost musí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, odmítnout udělení schválení EHK podle tohoto předpisu. |
| --- | --- |

16.1.

Po uplynutí šesti měsíců od oficiálního dne vstupu předpisu č. 112 v platnost musí smluvní strany, které uplatňují tento předpis, odmítnout udělení schválení EHK podle tohoto předpisu.

| 16.2. | Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmí odmítnout udělit rozšíření schválení podle série změn 01 nebo podle původního znění tohoto předpisu. |
| --- | --- |

16.2.

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmí odmítnout udělit rozšíření schválení podle série změn 01 nebo podle původního znění tohoto předpisu.

| 16.3. | Schválení typu udělená podle tohoto předpisu před datem vstupu předpisu č. 112 v platnost a všechna rozšíření schválení včetně následně udělených rozšíření schválení podle původního znění tohoto předpisu zůstávají v platnosti na dobu neurčitou. |
| --- | --- |

16.3.

Schválení typu udělená podle tohoto předpisu před datem vstupu předpisu č. 112 v platnost a všechna rozšíření schválení včetně následně udělených rozšíření schválení podle původního znění tohoto předpisu zůstávají v platnosti na dobu neurčitou.

| 16.4. | Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, musí pokračovat ve vydávání schválení pro světlomety na základě série změn 01 nebo podle původního znění tohoto předpisu za předpokladu, že tyto světlomety jsou určeny jako náhradní díl k montáži na vozidla v provozu. |
| --- | --- |

16.4.

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, musí pokračovat ve vydávání schválení pro světlomety na základě série změn 01 nebo podle původního znění tohoto předpisu za předpokladu, že tyto světlomety jsou určeny jako náhradní díl k montáži na vozidla v provozu.

| 16.5. | Od oficiálního dne vstupu předpisu č. 112 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, zakázat na novém typu vozidla montáž světlometu schváleného podle předpisu č. 112. |
| --- | --- |

16.5.

Od oficiálního dne vstupu předpisu č. 112 v platnost nesmí žádná smluvní strana, která uplatňuje tento předpis, zakázat na novém typu vozidla montáž světlometu schváleného podle předpisu č. 112.

| 16.6. | Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, musí i nadále povolovat montáž světlometu schváleného podle tohoto předpisu na typ vozidla nebo vozidlo. |
| --- | --- |

16.6.

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, musí i nadále povolovat montáž světlometu schváleného podle tohoto předpisu na typ vozidla nebo vozidlo.

| 16.7. | Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, musí i nadále povolovat montáž světlometu schváleného podle původního znění tohoto předpisu na vozidle nebo jeho použití na vozidle, jestliže je tento světlomet určen jako náhradní díl. |
| --- | --- |

16.7.

Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, musí i nadále povolovat montáž světlometu schváleného podle původního znění tohoto předpisu na vozidle nebo jeho použití na vozidle, jestliže je tento světlomet určen jako náhradní díl.

---

(1)  Žádné ustanovení tohoto předpisu nebrání kterékoliv smluvní straně dohody, která jej uplatňuje, aby zakázala kombinaci světlometu vybaveného rozptylovým sklem z plastu a schváleného podle tohoto předpisu se zařízením mechanického čistění (se stěrači).

(2)  V případě světlometů konstruovaných tak, aby vyhovovaly požadavkům na dopravní provoz probíhající pouze po jedné straně vozovky (buď vpravo, nebo vlevo), se dále doporučuje, aby se na rozptylovém skle nesmazatelně vyznačila plocha, která může být z důvodů pohodlí účastníků silničního provozu zakryta v zemi, kde dopravní provoz probíhá po opačné straně vozovky. Toto značení však není nutné v případě, že je tato plocha zřetelně znatelná z konstrukce.

(3)  Nelze-li rozptylové sklo oddělit od hlavního tělesa světlometu, postačuje zajištění takového místa na rozptylovém skle.

(4)  Změna barvy světla vyzařovaného světlomety, jejichž ostatní vlastnosti se nezměnily, se nepovažuje za změnu typu světlometu. Takovým světlometům se odpovídajícím způsobem přiřadí totéž číslo schválení (viz bod 2.3).

(5)  Mají-li různé typy světlometů totéž rozptylové sklo, může být rozptylové sklo opatřeno několika značkami schválení těchto typů světlometů, a sice za podmínky, že plochou podle bodu 4.2 výše a značkou schválení typu světlometu je opatřeno i hlavní těleso světlometu, a to i v případě, kdy nemůže být odděleno od rozptylového skla. Mají-li různé typy světlometů totéž hlavní těleso, může být toto těleso opatřeno několika značkami schválení těchto typů světlometů.

(6)  Rozlišovací čísla smluvních stran dohody z roku 1958 jsou uvedena v příloze 3 úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(7)  Tyto filtry musí zahrnovat všechny konstrukční části určené ke zbarvení světla, včetně rozptylového skla.

(8)  Měřicí stěna musí být dostatečně široká, aby umožňovala přezkoušení „rozhraní“ v rozsahu nejméně 5° na obou stranách od přímky vv;

(9)  Pokud světlo nemá rozhraní se zřetelným „vrcholem“, provede se seřízení do stran tak, aby co nejlépe vyhovovalo požadavkům na osvětlení v bodech 75 R a 50 R pro pravostranný provoz a v bodech 75 L a 50 L pro levostranný provoz.

(10)  Mez pro nové seřízení o 1° vpravo nebo vlevo není neslučitelná s dalším svislým seřízením nahoru nebo dolů. Svislé seřízení je omezeno pouze požadavky bodu 7.3. Vodorovná část „rozhraní“ by však neměla přesahovat přímku hh.

(11)  Musí odpovídat světelnému zdroji A podle Mezinárodní komise pro osvětlení (CIE).

(12)  Dočasně lze uznávat i odlišné hodnoty. Dokud nebudou vydány konečné požadavky, doporučuje se používání schváleného světlometu.

---

PŘÍLOHA 1

SDĚLENÍ

(maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PŘÍLOHA 2

OVĚŘENÍ SHODNOSTI VÝROBY SVĚTLOMETŮ

VYBAVENÝCH ŽÁROVKAMI KATEGORIE HS1

| 1. | Světlomety opatřené značkou schválení se musí shodovat se schváleným typem. |
| --- | --- |

1.

Světlomety opatřené značkou schválení se musí shodovat se schváleným typem.

| 2. | Požadavek shodnosti se považuje z mechanického a geometrického hlediska za splněný, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelnou míru výrobních odchylek. |
| --- | --- |

2.

Požadavek shodnosti se považuje z mechanického a geometrického hlediska za splněný, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelnou míru výrobních odchylek.

| 3. | Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shoda světlometů dané série zpochybněna (1), jestliže při zkoušení fotometrických vlastností jakéhokoli náhodně vybraného světlometu vybaveného standardní (referenční) žárovkou:






  3.1 | se žádná z naměřených hodnot neodchyluje nepříznivě od předepsané hodnoty o více než 20 % (u hodnot B 50 R nebo L a pásma III smí maximální nepříznivá odchylka dosahovat 0,2 lx (B 50 R nebo L), nebo 0,3 lx (pásmo III); |
| --- | --- | --- |

3.

Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shoda světlometů dané série zpochybněna (1), jestliže při zkoušení fotometrických vlastností jakéhokoli náhodně vybraného světlometu vybaveného standardní (referenční) žárovkou:

3.1

se žádná z naměřených hodnot neodchyluje nepříznivě od předepsané hodnoty o více než 20 % (u hodnot B 50 R nebo L a pásma III smí maximální nepříznivá odchylka dosahovat 0,2 lx (B 50 R nebo L), nebo 0,3 lx (pásmo III);

| 3.2 | nebo jestliže






  3.2.1 | jsou hodnoty předepsané pro potkávací světlo splněny v bodě HV (s tolerancí 0,2 lx) a nejméně v jednom bodě plochy ohraničené na měřicí stěně (ve vzdálenosti 25 m) kružnicí o poloměru 15 cm kolem bodů B 50 R nebo L (s tolerancí 0,1 lx), 75 R nebo L, 50 R nebo L, 25 R nebo L a v celé ploše pásma IV, které neleží více než 22,5 cm nad přímkou 25 R a 25 L; |
| --- | --- | --- |

3.2

nebo jestliže

3.2.1

jsou hodnoty předepsané pro potkávací světlo splněny v bodě HV (s tolerancí 0,2 lx) a nejméně v jednom bodě plochy ohraničené na měřicí stěně (ve vzdálenosti 25 m) kružnicí o poloměru 15 cm kolem bodů B 50 R nebo L (s tolerancí 0,1 lx), 75 R nebo L, 50 R nebo L, 25 R nebo L a v celé ploše pásma IV, které neleží více než 22,5 cm nad přímkou 25 R a 25 L;

| 3.2.2 | a jestliže u dálkového světla s bodem HV ležícím uvnitř izoluxy 0,75 Emax je u fotometrických hodnot dodržena odchylka 20 %. |
| --- | --- |

3.2.2

a jestliže u dálkového světla s bodem HV ležícím uvnitř izoluxy 0,75 Emax je u fotometrických hodnot dodržena odchylka 20 %.

| 4. | Pokud výsledky zkoušek popsaných v bodě 3 výše nesplňují požadavky, zopakují se zkoušky daného světlometu s jinou standardní (referenční) žárovkou. |
| --- | --- |

4.

Pokud výsledky zkoušek popsaných v bodě 3 výše nesplňují požadavky, zopakují se zkoušky daného světlometu s jinou standardní (referenční) žárovkou.

---

(1)  Doporučuje se, aby orgány země výroby spíše odkazovaly na výsledky jakýchkoli statistických kontrol provedených výrobcem než aby prováděly kontroly uvedené v bodě 3.

---

PŘÍLOHA 3

USPOŘÁDÁNÍ ZNAČEK SCHVÁLENÍ

(viz bod 5 tohoto předpisu)

Image

Obrázek 1

a= 12 mm (minimum)

Světlomet opatřený výše uvedenou značkou schválení splňuje požadavky tohoto předpisu a je konstruovaný pouze pro pravostranný provoz:

Image

a= 12 mm (minimum)

Obrázek 2

Světlomet opatřený výše uvedenou značkou schválení splňuje požadavky tohoto předpisu a je konstruovaný:

pouze pro levostranný provoz.

Image

Obrázek 3

Pro oba dopravní systémy, na základě změny nastavení optické jednotky nebo žárovky na vozidle do příslušné polohy.

Image

Obrázek 4

Světlomet opatřený výše uvedenou značkou schválení splňuje požadavky tohoto předpisu a je konstruován tak, že vlákno potkávacího světla nesmí svítit současně s dálkovým světlem a/nebo jinou sloučenou světelnou funkcí.

| Poznámka: | Výše uvedené světlomety opatřené výše uvedenými značkami schválení byly schváleny v Nizozemsku (E/4) pod číslem 002439. Číslo schválení udává, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky tohoto předpisu v jeho původním znění. |
| --- | --- |

Poznámka:

Výše uvedené světlomety opatřené výše uvedenými značkami schválení byly schváleny v Nizozemsku (E/4) pod číslem 002439. Číslo schválení udává, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky tohoto předpisu v jeho původním znění.

Číslo schválení musí být umístěno v blízkosti kružnice buď nad nebo pod písmenem „E“ nebo vlevo či vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení musí být na téže straně písmene „E“ a musí směřovat stejným směrem. U čísla schválení by se neměly používat římské číslice, aby se předešlo možnosti záměny s jinými symboly.

Image

Obrázek 5

Světlomet opatřený výše uvedenou značkou schválení obsahuje plastové rozptylové sklo a splňuje požadavky tohoto předpisu.

Je konstruován tak, že vlákno potkávacího světla může svítit současně s dálkovým světlem a/nebo jinou sloučenou světelnou funkcí.

---

PŘÍLOHA 4

MĚŘICÍ STĚNA

Image

Světlomet pro pravostranný provoz (1)

(rozměry v mm)

| h-h | : | vodorovná rovina) procházející |
| --- | --- | --- |
| v-v | : | svislá rovina) ohniskem světlometu |

h-h

:

vodorovná rovina) procházející

v-v

:

svislá rovina) ohniskem světlometu

---

(1)  Měřicí stěna pro levostranný provoz je symetrická podle přímky v-v v této příloze.

---

PŘÍLOHA 5

ZKOUŠKY STÁLOSTI FOTOMETRICKÝCH VLASTNOSTÍ SVĚTLOMETŮ V PROVOZU

ZKOUŠKY ÚPLNÝCH SVĚTLOMETŮ

Poté, co byly v souladu s požadavky tohoto předpisu změřeny fotometrické hodnoty – u dálkového světla v bodě Emax a u potkávacího světla v bodech HV, 50 R, B 50 L (nebo HV, 50 L, B 50 R u světlometů konstruovaných pro levostranný provoz) –, zkouší se na vzorku úplného světlometu stálost fotometrických vlastností v provozu. Pojmem „úplný světlomet“ se rozumí vlastní úplný světlomet, včetně těch okolních součástí tělesa a žárovek, které by mohly ovlivnit jeho tepelný rozptyl.

1.   ZKOUŠKA STÁLOSTI FOTOMETRICKÝCH VLASTNOSTÍ

Zkouška se provádí v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 °C + 5 °C, přičemž úplný světlomet je namontován na podstavě, která představuje správnou montáž na vozidle.

1.1   Čistý světlomet

Světlomet je v činnosti po dobu 12 hodin podle pokynů uvedených v bodě 1.1.1 a přezkoušen podle pokynů uvedených v bodě 1.1.2.

1.1.1   Postup zkoušky

Světlomet musí svítit po stanovenou dobu za těchto podmínek:

| a) | v případě, že se má schválit pouze jedna světelná funkce (dálkové nebo potkávací světlo), musí být po předepsanou dobu rozsvíceno příslušné vlákno (1); |
| --- | --- |

a)

v případě, že se má schválit pouze jedna světelná funkce (dálkové nebo potkávací světlo), musí být po předepsanou dobu rozsvíceno příslušné vlákno (1);

| b) | v případě sloučeného potkávacího a dálkového světlometu (dvouvláknové žárovky nebo dvou žárovek): | jestliže žadatel o schválení typu udává, že světlomet má být používán s jediným vláknem (2) rozsvíceným v určitém okamžiku, provede se zkouška za této podmínky tak, že každá ze stanovených funkcí je uváděna v činnost postupně a svítí polovinu doby stanovené v bodě 1.1; |
| --- | --- | --- |

b)

v případě sloučeného potkávacího a dálkového světlometu (dvouvláknové žárovky nebo dvou žárovek):

jestliže žadatel o schválení typu udává, že světlomet má být používán s jediným vláknem (2) rozsvíceným v určitém okamžiku, provede se zkouška za této podmínky tak, že každá ze stanovených funkcí je uváděna v činnost postupně a svítí polovinu doby stanovené v bodě 1.1;

| | ve všech ostatních případech svítí světlomet po stanovenou dobu v následujícím cyklu: | 15 minut s rozsvíceným vláknem potkávacího světla |
| --- | --- | --- |

ve všech ostatních případech svítí světlomet po stanovenou dobu v následujícím cyklu:

15 minut s rozsvíceným vláknem potkávacího světla

| | 5 minut se všemi vlákny rozsvícenými. |
| --- | --- |

5 minut se všemi vlákny rozsvícenými.

| c) | v případě skupinových světelných funkcí musí být všechny jednotlivé funkce rozsvíceny současně po dobu stanovenou pro jednotlivé světelné funkce a) a současně je třeba brát v úvahu užití sloučených světelných funkcí b) podle specifikací výrobce. |
| --- | --- |

c)

v případě skupinových světelných funkcí musí být všechny jednotlivé funkce rozsvíceny současně po dobu stanovenou pro jednotlivé světelné funkce a) a současně je třeba brát v úvahu užití sloučených světelných funkcí b) podle specifikací výrobce.

1.1.1.2   Zkušební napětí

Napětí se nastaví tak, aby poskytovalo 90 % maximálního příkonu stanoveného pro žárovky kategorie HS1 v předpise č. 37.

1.1.2   Výsledky zkoušky

1.1.2.1   Vizuální kontrola

Jakmile se světlomet ustálí na teplotu okolí, očistí se rozptylové sklo světlometu a případné vnější sklo čistou zvlhčenou bavlněnou tkaninou. Potom se světlomet prohlédne, přičemž na rozptylovém skle světlometu ani na případném vnějším skle nesmí být patrné žádné pokřivení, deformace, trhliny ani změny barvy.

1.1.2.2   Fotometrická zkouška

Aby byly splněny požadavky tohoto předpisu, musí se ověřit fotometrické hodnoty v těchto bodech:

| | Potkávací světlo: | 50 R - B 50 L - HV u světlometů konstruovaných pro pravostranný provoz, |
| --- | --- | --- |

Potkávací světlo:

50 R - B 50 L - HV u světlometů konstruovaných pro pravostranný provoz,

| | 50 L - B 50 R - HV u světlometů pro levostranný provoz. |
| --- | --- |

50 L - B 50 R - HV u světlometů pro levostranný provoz.

| | Dálkové světlo:
  Bod Emax |
| --- | --- |

Dálkové světlo:

Bod Emax

Má-li se vzít v úvahu deformace základny světlometu působením tepla, je možno provést i jiné zaměření (změny polohy čáry rozhraní se týká bod 2 této přílohy).

Připouští se 10 % rozdíl mezi fotometrickými vlastnostmi a hodnotami naměřenými před zkouškou, včetně dovolených odchylek fotometrického měření.

1.2   Znečištěný světlomet

Po zkouškách podle bodu 1.1 výše se světlomet po přípravě podle bodu 1.2.1 a kontrole podle bodu 1.1.2 ponechá po dobu 1 hodiny v provozu, jak je uvedeno v bodě 1.1.1.

1.2.1   Příprava světlometu

1.2.1.1   Zkušební směs

| 1.2.1.1.1 | U světlometu s vnějším rozptylovým krytem ze skla: | Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z: | 9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

U světlometu s vnějším rozptylovým krytem ze skla:

Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:

9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm,

| | 1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkového prachu (bukové dřevo) o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkového prachu (bukové dřevo) o velikosti částic 0–100 μm,

| | 0,2 hmotnostního dílu NaCMC (3) a
  vhodného množství destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

0,2 hmotnostního dílu NaCMC (3) a

vhodného množství destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m.

| | Směs nesmí být starší než 14 dní. |
| --- | --- |

Směs nesmí být starší než 14 dní.

| 1.2.1.1.2 | U světlometu s vnějším rozptylovým sklem z plastu: | Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z: | 9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

U světlometu s vnějším rozptylovým sklem z plastu:

Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:

9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm,

| | 1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkového prachu (bukové dřevo) o velikosti částic 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkového prachu (bukové dřevo) o velikosti částic 0–100 μm,

| | 0,2 hmotnostního dílu NaCMC, |
| --- | --- |

0,2 hmotnostního dílu NaCMC,

| | 13 hmotnostních dílů destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m, a |
| --- | --- |

13 hmotnostních dílů destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m, a

| | 2 ± 1 hmotnostních dílů povrchově aktivní látky (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 hmotnostních dílů povrchově aktivní látky (4).

| | Směs nesmí být starší než 14 dní. |
| --- | --- |

Směs nesmí být starší než 14 dní.

1.2.1.2   Nanesení zkušební směsi na světlomet

Zkušební směs se rovnoměrně nanese na celou plochu výstupu světla světlometu a nechá se zaschnout. Tento postup se opakuje tak dlouho, dokud hodnota osvětlení nepoklesne na 15–20 % hodnot naměřených za podmínek uvedených v této příloze ve všech těchto bodech:

| | bod Emax ve fotometrickém rozložení dálkového světla pro dálkový/potkávací světlomet, |
| --- | --- |

bod Emax ve fotometrickém rozložení dálkového světla pro dálkový/potkávací světlomet,

| | bod Emax ve fotometrickém rozložení dálkového světla pouze pro dálkový světlomet, |
| --- | --- |

bod Emax ve fotometrickém rozložení dálkového světla pouze pro dálkový světlomet,

| | 50 R a 50 V (5) pouze pro potkávací světlomet konstruovaný pro pravostranný provoz, |
| --- | --- |

50 R a 50 V (5) pouze pro potkávací světlomet konstruovaný pro pravostranný provoz,

| | 50 L a 50 V pouze pro potkávací světlomet konstruovaný pro levostranný provoz. |
| --- | --- |

50 L a 50 V pouze pro potkávací světlomet konstruovaný pro levostranný provoz.

1.2.1.3   Měřicí zařízení

Měřicí zařízení musí být rovnocenné zařízení použitému při schvalovacích zkouškách světlometu. Pro fotometrické ověření se použije standardní (referenční) žárovka.

2.   ZKOUŠKA ZMĚNY SVISLÉ POLOHY ČÁRY ROZHRANÍ VLIVEM TEPLA

Při této zkoušce se ověřuje, zda svislý posuv čáry rozhraní vyvolaný vlivem tepla nepřekračuje hodnotu stanovenou pro potkávací světlomet v provozu.

Světlomet zkoušený podle bodu 1 se podrobí zkoušce popsané v bodě 2.1, aniž se předtím odmontuje z upínacího přípravku nebo se vůči němu nově seřídí.

2.1   Zkouška

Zkouší se v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 ± 5 °C.

Použije se sériově vyrobená žárovka zahořená po dobu alespoň jedné hodiny; světlomet se uvede do činnosti s potkávacím světlem, aniž se předtím odmontuje z upínacího přípravku nebo se vůči němu nově seřídí. (Napětí se pro účely této zkoušky nastaví tak, jak je uvedeno v bodě 1.1.1.2.) Poloha vodorovné části čáry rozhraní (mezi přímkou vv a svislicí procházející bodem B 50 L pro pravostranný provoz nebo bodem B 50 R pro levostranný provoz) se ověří po třech minutách (r3) a po 60 minutách (r60) od uvedení světlometu do činnosti.

Výše uvedená změna polohy čáry rozhraní se měří jakoukoli metodou, která je přijatelně přesná a dává reprodukovatelné výsledky.

2.2   Výsledky zkoušky

| 2.2.1 | Výsledek vyjádřený v miliradiánech (mrad) se pro potkávací světlomet považuje za přijatelný pouze tehdy, není-li absolutní hodnota

  zaznamenaná u světlometu větší než 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1

Formula

| 2.2.2 | Pokud je však tato hodnota větší než 1,0 mrad, ale nepřevyšuje 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), vyzkouší se podle bodu 2.1 druhý světlomet, který byl předtím pro stabilizaci polohy mechanických částí světlometu na podstavci reprezentativním pro správnou montáž na vozidle před zkouškou třikrát po sobě podroben níže popsanému cyklu:
  Potkávací světlo je zapnuto po dobu jedné hodiny (napětí se upraví podle bodu 1.1.1.2).
  Přestávka v délce 1 hodiny.
  Typ světlometu se považuje za přijatelný, není-li průměr absolutní hodnoty ΔrI naměřené u prvního vzorku a absolutní hodnoty ΔrII naměřené u druhého vzorku větší než 1,0 mrad. |
| --- | --- |

2.2.2

Pokud je však tato hodnota větší než 1,0 mrad, ale nepřevyšuje 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), vyzkouší se podle bodu 2.1 druhý světlomet, který byl předtím pro stabilizaci polohy mechanických částí světlometu na podstavci reprezentativním pro správnou montáž na vozidle před zkouškou třikrát po sobě podroben níže popsanému cyklu:

Potkávací světlo je zapnuto po dobu jedné hodiny (napětí se upraví podle bodu 1.1.1.2).

Přestávka v délce 1 hodiny.

Typ světlometu se považuje za přijatelný, není-li průměr absolutní hodnoty ΔrI naměřené u prvního vzorku a absolutní hodnoty ΔrII naměřené u druhého vzorku větší než 1,0 mrad.

Formula

3.   SHODNOST VÝROBY

Jeden ze vzorků světlometu se třikrát po sobě podrobí cyklu podle bodu 2.2.2 a pak se odzkouší postupem uvedeným v bodě 2.1. Světlomet se považuje za vyhovující, nepřekračuje-li hodnota Δr úhel 1,5 mrad.

Pokud tato hodnota úhel 1,5 mrad překračuje, avšak není větší než 2,0 mrad, přezkouší se druhý světlomet; průměr absolutních hodnot zjištěných u obou vzorků nesmí překračovat hodnotu 1,5 mrad.

---

(1)  Pokud je zkoušený světlomet sloučen se signálními svítilnami a/nebo je s nimi ve skupině, musí být tyto svítilny během zkoušky rozsvíceny. V případě směrové svítilny musí být toto světlo v činnosti v blikavém režimu, přičemž poměr dob zapnuto/vypnuto je přibližně jedna ku jedné.

(2)  Pokud mají být najednou rozsvícena dvě nebo více vláken za současného použití světelné houkačky, nepovažuje se to za obvyklé současné použití vláken.

(3)  NaCMC značí sodnou sůl karboxymethylcelulózy, běžně označované jako CMC. NaCMC užívaná ve směsi nečistot má ve 2 % roztoku při 20 °C stupeň substituce (DS) 0,6–0,7 a viskozitu 200–300 cP.

(4)  Odchylka u množství je dána požadavkem, aby byly nečistoty správně rozetřeny po celém plastovém rozptylovém skle.

(5)  Bod 50 V leží 375 mm pod bodem HV na svislé přímce v-v na měřicí stěně umístěné ve vzdálenosti 25 m.

---

PŘÍLOHA 6

POŽADAVKY NA SVĚTLOMETY S ROZPTYLOVÝMI SKLY Z PLASTU - ZKOUŠENÍ ROZPTYLOVÉHO SKLA NEBO VZORKŮ MATERIÁLU A ÚPLNÝCH SVĚTLOMETŮ

1.   VŠEOBECNÉ SPECIFIKACE

| 1.1 | Vzorky poskytnuté podle bodu 3.2.4 tohoto předpisu musí vyhovovat požadavkům uvedeným níže v bodech 2.1 až 2.5. |
| --- | --- |

1.1

Vzorky poskytnuté podle bodu 3.2.4 tohoto předpisu musí vyhovovat požadavkům uvedeným níže v bodech 2.1 až 2.5.

| 1.2 | Oba vzorky úplných světlometů poskytnuté podle bodu 3.2.3 tohoto předpisu a obsahující rozptylová skla z plastu musí z hlediska materiálu rozptylového skla vyhovovat požadavkům stanoveným níže v bodě 2.6. |
| --- | --- |

1.2

Oba vzorky úplných světlometů poskytnuté podle bodu 3.2.3 tohoto předpisu a obsahující rozptylová skla z plastu musí z hlediska materiálu rozptylového skla vyhovovat požadavkům stanoveným níže v bodě 2.6.

| 1.3 | Vzorky rozptylových skel z plastu nebo vzorky materiálu se společně s odražečem, na který se případně mají namontovat, podrobí schvalovacím zkouškám v časové posloupnosti podle tabulky A v dodatku 1 k této příloze. |
| --- | --- |

1.3

Vzorky rozptylových skel z plastu nebo vzorky materiálu se společně s odražečem, na který se případně mají namontovat, podrobí schvalovacím zkouškám v časové posloupnosti podle tabulky A v dodatku 1 k této příloze.

| 1.4 | Pokud však výrobce světlometu může prokázat, že výrobek již prošel zkouškami předepsanými níže v bodech 2.1 až 2.5 nebo odpovídajícími zkouškami podle jiného předpisu, není třeba tyto zkoušky opakovat; povinné jsou pak pouze zkoušky předepsané v tabulce B v dodatku 1. |
| --- | --- |

1.4

Pokud však výrobce světlometu může prokázat, že výrobek již prošel zkouškami předepsanými níže v bodech 2.1 až 2.5 nebo odpovídajícími zkouškami podle jiného předpisu, není třeba tyto zkoušky opakovat; povinné jsou pak pouze zkoušky předepsané v tabulce B v dodatku 1.

2.   ZKOUŠKY

2.1   Odolnost proti změnám teploty

2.1.1   Zkoušky

Tři nové vzorky (rozptylová skla) se podle níže uvedeného programu podrobí pěti cyklům změny teploty a vlhkosti (RH = relativní vlhkost):

| | 3 hodiny při 40 °C ± 2 °C a RH 85–95 % |
| --- | --- |

3 hodiny při 40 °C ± 2 °C a RH 85–95 %

| | 1 hodina při 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 % |
| --- | --- |

1 hodina při 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 %

| | 15 hodin při – 30 °C ± 2 °C |
| --- | --- |

15 hodin při – 30 °C ± 2 °C

| | 1 hodina při 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 % |
| --- | --- |

1 hodina při 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 %

| | 3 hodiny při 80 °C ± 2 °C |
| --- | --- |

3 hodiny při 80 °C ± 2 °C

| | 1 hodina při 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 % |
| --- | --- |

1 hodina při 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 %

Před touto zkouškou se vzorky uchovávají po dobu nejméně čtyř hodin při teplotě 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 %.

| Poznámka: | Časové úseky jedné hodiny při teplotě 23 °C ± 5 °C zahrnují dobu potřebnou k přechodu z jedné teploty na druhou, aby nedošlo k teplotnímu šoku. |
| --- | --- |

Poznámka:

Časové úseky jedné hodiny při teplotě 23 °C ± 5 °C zahrnují dobu potřebnou k přechodu z jedné teploty na druhou, aby nedošlo k teplotnímu šoku.

2.1.2   Fotometrická měření

2.1.2.1   Metoda

Fotometrická měření se na vzorcích provádějí před zkouškou a po ní.

Při měření se použije standardní světlomet a měří se v následujících bodech:

| | B 50 L a 50 R u potkávacího světla potkávacího světlometu nebo potkávacího/dálkového světlometu (B 50 R a 50 L u světlometů pro levostranný provoz); |
| --- | --- |

B 50 L a 50 R u potkávacího světla potkávacího světlometu nebo potkávacího/dálkového světlometu (B 50 R a 50 L u světlometů pro levostranný provoz);

| | Emax u dálkového světla dálkového světlometu nebo potkávacího/dálkového světlometu. |
| --- | --- |

Emax u dálkového světla dálkového světlometu nebo potkávacího/dálkového světlometu.

2.1.2.2   Výsledky

Rozdíl mezi fotometrickými hodnotami naměřenými u každého vzorku před a po zkoušce nesmí překročit 10 %, včetně dovolených odchylek fotometrického měření.

2.2   Odolnost vůči atmosférickým vlivům a chemickým činidlům

2.2.1   Odolnost vůči atmosférickým vlivům

Tři nové vzorky (rozptylových skel nebo materiálu) se vystaví záření zdroje, u něhož je spektrální rozložení energie podobné jako u absolutně černého tělesa o teplotě mezi 5 500 K a 6 000 K. Mezi zdroj a vzorky se umístí vhodné filtry, aby se co nejvíce omezilo záření o vlnových délkách kratších než 295 nm a delších než 2 500 nm. Vzorky se vystaví osvětlení o intenzitě 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 po dobu potřebnou k tomu, aby výsledná světelná energie činila 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Teplota měřená na černém panelu uvnitř ohraničené plochy, umístěném na stejné úrovni jako vzorky, musí být 50 °C ± 5 °C. Pro zajištění rovnoměrné expozice se vzorky musí kolem zdroje záření otáčet rychlostí 1 až 5krát za minutu.

Vzorky se ostřikují destilovanou vodou o vodivosti nižší než 1 mS/m při teplotě 23 °C ± 5 °C, a to v tomto cyklu:

| ostřikování | : | 5 minut, |
| --- | --- | --- |
| sušení | : | 25 minut. |

ostřikování

:

5 minut,

sušení

:

25 minut.

2.2.2   Odolnost vůči chemickým činidlům

Po zkoušce popsané v bodě 2.2.1 výše a měření provedeném podle bodu 2.2.3.1 níže se vnější povrch těchto tří vzorků ošetří způsobem popsaným v bodě 2.2.2.2 směsí, jejíž složení je uvedeno v bodě 2.2.2.1 níže.

2.2.2.1   Zkušební směs

Zkušební směs je složena z 61,5 % n-heptanu, 12,5 % toluenu, 7,5 % etyltetrachloridu, 12,5 % trichloretylénu a 6 % xylénu (jedná se o procenta objemová).

2.2.2.2   Nanesení zkušební směsi

Kus bavlněné látky (podle normy ISO 105) se nasytí směsí popsanou výše v bodě 2.2.2.1 a do 10 sekund se jím nanese a po dobu 10 minut potírá vnější strana vzorku při tlaku 50 N/cm2, který odpovídá působení 100 N na zkušebním povrchu 14 × 14 mm.

Během těchto 10 minut se tkanina opětovně smáčí ve směsi tak, aby složení nanášené tekutiny soustavně odpovídalo složení předepsané zkušební směsi.

Během nanášení je možno kompenzovat tlak nanášení na vzorek tak, aby se předešlo jeho popraskání.

2.2.2.3   Čištění

Po nanesení zkušební směsi se vzorky na vzduchu osuší a pak se omyjí roztokem podle bodu 2.3 (Odolnost vůči čisticím prostředkům) při teplotě 23 °C ± 5 °C.

Potom se vzorky při teplotě 23 °C ± 5 °C pečlivě opláchnou destilovanou vodou o obsahu nečistot nejvýše 0,2 % a osuší se měkkou látkou.

2.2.3   Výsledky

2.2.3.1.   Po zkoušce odolnosti vůči atmosférickým vlivům musí být vnější povrch vzorků bez prasklin, škrábnutí, naštípnutí a deformací a střední hodnota změn v propustnosti

Formula měřených na třech vzorcích

postupem podle dodatku 2 k této příloze nesmí překročit hodnotu 0,020

(Δ tm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   Po zkoušce odolnosti vůči chemickým činidlům nesmí vzorky vykazovat žádné stopy chemického poleptání, které by mohly způsobit změny rozptylu světelného toku, jehož střední hodnota změn

Formula měřených na třech vzorcích

postupem podle dodatku 2 k této příloze nesmí překročit hodnotu 0,020

(Δ dm ≤ 0,020).

2.3   Odolnost vůči čisticím prostředkům a uhlovodíkům

2.3.1   Odolnost vůči čisticím prostředkům

Vnější povrch tří vzorků (rozptylových skel nebo materiálu) se zahřeje na teplotu 50 °C ± 5 °C a na pět minut se ponoří do směsi tvořené 99 díly destilované vody obsahující nejvýše 0,02 % nečistot a 1 dílem alkylarylsulfonátu temperované na teplotu 23 °C ± 5 °C.

Po skončení zkoušky se vzorky usuší při teplotě 50 °C ± 5 °C. Povrch vzorků se očistí vlhkou látkou.

2.3.2   Odolnost vůči uhlovodíkům

Vnější povrch těchto tří vzorků se pak po dobu jedné minuty lehce tře bavlněnou látkou napuštěnou směsí ze 70 % n-heptanu a 30 % toluenu (objemová %), a pak se na vzduchu nechá oschnout.

2.3.3   Výsledky

Po výše uvedených dvou zkouškách, které se provedou postupně, nesmí střední hodnota změn v propustnosti

Formula měřených na třech vzorcích

postupem podle dodatku 2 k této příloze překročit hodnotu 0,010

(Δ tm ≤ 0,010).

2.4   Odolnost vůči mechanickému poškození

2.4.1   Metoda mechanického poškození

Vnější povrch tří nových vzorků (rozptylových skel) se podrobí zkoušce rovnoměrného mechanického poškozování metodou popsanou v dodatku 3 k této příloze.

2.4.2   Výsledky

Změny po této zkoušce:

| v propustnosti | : | |
| --- | --- | --- |
| a v rozptylu | : | |

v propustnosti

:

Formula

a v rozptylu

:

Formula

se měří postupem popsaným v dodatku 2 na ploše stanovené v bodě 2.2.4 výše. Pro střední hodnotu tří vzorků musí platit:

| | Δ tm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δ tm ≤ 0,100;

| | Δ dm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δ dm ≤ 0,050.

2.5   Zkouška přilnavosti případných nátěrů

2.5.1   Příprava vzorku

Na nátěru se plocha o velikosti 20 × 20 mm rozřeže žiletkou nebo jehlou na mřížku se čtvercovými okénky o velikosti přibližně 2 × 2 mm. Na žiletku, respektive jehlu, se působí takovým tlakem, aby se prořízl alespoň nátěr.

2.5.2   Popis zkoušky

Použije se lepicí páska s přilnavostí 2 N (cm šířky) ± 20 %, měřeno za standardizovaných podmínek podle dodatku 4 k této příloze. Tato lepicí páska, jejíž šířka musí být alespoň 25 mm, se přinejmenším 5 minut tiskne na povrch upravený podle bodu 2.5.1.

Konec lepicí pásky se potom zatíží tak, aby byla síla přilnavosti k danému povrchu vyrovnána silou kolmou k tomuto povrchu. V této fázi se páska odtrhne rovnoměrnou rychlostí 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Výsledky

Mřížkovaná plocha nesmí být nijak výrazně poškozena. Přípustné je poškození na průsečících mezi čtverci nebo na hranách řezů, pokud velikost poškozené plochy nepřekračuje 15 % mřížkované plochy.

2.6   Zkoušky úplného světlometu s rozptylovým sklem z plastu

2.6.1   Odolnost povrchu rozptylového skla vůči mechanickému poškození

2.6.1.1   Zkoušky

Rozptylové sklo vzorku světlometu č. 1 se podrobí zkoušce popsané výše v bodě 2.4.1.

2.6.1.2   Výsledky

Výsledky fotometrických měření světlometu podle tohoto předpisu nesmí po zkoušce překročit maximální hodnoty předepsané pro body B 50 L a HV o více než 30 % a nesmí být o více než 10 % nižší než minimální hodnoty předepsané pro bod 75 R (u světlometů určených pro levostranný provoz se to týká bodů B 50 R, HV a 75 L).

2.6.2   Zkouška přilnavosti případných nátěrů

Rozptylové sklo vzorku světlometu č. 2 se podrobí zkoušce popsané výše v bodě 2.5.

3.   OVĚŘENÍ SHODNOSTI VÝROBY

| 3.1 | Světlomety ze sériové výroby se z hlediska materiálů pro výrobu rozptylových skel považují za vyhovující tomuto předpisu, jestliže:






  3.1.1 | po zkoušce odolnosti vůči chemickým činidlům a zkoušce odolnosti vůči čisticím prostředkům a uhlovodíkům nevykazuje vnější povrch vzorků žádné praskliny, odštípnutí nebo deformace, které by byly viditelné pouhým okem (viz body 2.2.2, 2.3.1 a 2.3.2); |
| --- | --- | --- |

3.1

Světlomety ze sériové výroby se z hlediska materiálů pro výrobu rozptylových skel považují za vyhovující tomuto předpisu, jestliže:

3.1.1

po zkoušce odolnosti vůči chemickým činidlům a zkoušce odolnosti vůči čisticím prostředkům a uhlovodíkům nevykazuje vnější povrch vzorků žádné praskliny, odštípnutí nebo deformace, které by byly viditelné pouhým okem (viz body 2.2.2, 2.3.1 a 2.3.2);

| 3.1.2 | po zkoušce popsané v bodě 2.6.1.1 jsou fotometrické hodnoty v bodech měření podle bodu 2.6.1.2 v mezích stanovených tímto předpisem pro shodnost výroby. |
| --- | --- |

3.1.2

po zkoušce popsané v bodě 2.6.1.1 jsou fotometrické hodnoty v bodech měření podle bodu 2.6.1.2 v mezích stanovených tímto předpisem pro shodnost výroby.

| 3.2 | Pokud výsledky zkoušek požadavky nesplňují, zkoušky se zopakují na jiném vzorku namátkově vybraných světlometů. |
| --- | --- |

3.2

Pokud výsledky zkoušek požadavky nesplňují, zkoušky se zopakují na jiném vzorku namátkově vybraných světlometů.

Dodatek 1

Časová posloupnost schvalovacích zkoušek

A.   Zkoušky plastů (rozptylová skla nebo vzorky materiálu dodané podle bodu 3.2.4 tohoto předpisu)

| Vzorky | Rozptylová skla nebo vzorky materiálu | Rozptylová skla |
| --- | --- | --- |
| Zkoušky | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1 | Omezená fotometrie
  (bod 2.1.2) |

Vzorky

Rozptylová skla nebo vzorky materiálu

Rozptylová skla

Zkoušky

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1

Omezená fotometrie

(bod 2.1.2)

X

X

X

| 1.1.1 | Změna teploty
  (bod 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Změna teploty

(bod 2.1.1)

X

X

X

| 1.1.2 | Omezená fotometrie
  (bod 2.1.2) |
| --- | --- |

1.1.2

Omezená fotometrie

(bod 2.1.2)

X

X

X

| 1.2.1 | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.2.1

Měření propustnosti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2 | Měření rozptylu |
| --- | --- |

1.2.2

Měření rozptylu

X

X

X

X

X

X

| 1.3 | Atmosférické vlivy
  (bod 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Atmosférické vlivy

(bod 2.2.1)

X

X

X

| 1.3.1 | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.3.1

Měření propustnosti

X

X

X

| 1.4 | Chemická činidla
  (bod 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4

Chemická činidla

(bod 2.2.2)

X

X

X

| 1.4.1 | Měření rozptylu |
| --- | --- |

1.4.1

Měření rozptylu

X

X

X

| 1.5 | Čisticí prostředky (bod 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5

Čisticí prostředky (bod 2.3.1)

X

X

X

| 1.6 | Uhlovodíky (bod 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6

Uhlovodíky (bod 2.3.2)

X

X

X

| 1.6.1 | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.6.1

Měření propustnosti

X

X

X

| 1.7 | Poškození
  (bod 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7

Poškození

(bod 2.4.1)

X

X

X

| 1.7.1 | Měření propustnosti |
| --- | --- |

1.7.1

Měření propustnosti

X

X

X

| 1.7.2 | Měření rozptylu |
| --- | --- |

1.7.2

Měření rozptylu

X

X

X

| 1.8 | Přilnavost (bod 2.5) |
| --- | --- |

1.8

Přilnavost (bod 2.5)

X

B.   Zkoušky úplných světlometů (dodaných podle bodu 3.2.3 tohoto předpisu)

| Zkoušky | Úplné světlomety |
| --- | --- |
| Číslo vzorku |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Poškození (bod 2.6.1.1) |

Zkoušky

Úplné světlomety

Číslo vzorku

1

2

2.1

Poškození (bod 2.6.1.1)

X

| 2.2 | Fotometrie (bod 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2

Fotometrie (bod 2.6.1.2)

X

| 2.3 | Přilnavost (bod 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3

Přilnavost (bod 2.6.2)

X

Dodatek 2

Metoda měření rozptylu a propustnosti světla

1.   ZAŘÍZENÍ (viz obrázek)

Paprsek kolimátoru K s poloviční divergencí β/2 = 17,4 × 10–4 rd je omezen clonou DT s otvorem 6 mm, proti kterému je umístěn vzorek.

Rozptylová achromatická čočka L2, korigovaná na sférickou aberaci, spojuje clonu DT se snímačem R; průměr čočky L2 musí být takový, aby neclonil světlo rozptylované vzorkem v kuželu s polovičním vrcholovým úhlem β/2 = 14°.

Do obrazové ohniskové roviny čočky L2 se umístí prstencová clona DD o úhlech α/2 = 1° a αmax/2 = 12°.

Nepropustná středová část clony slouží k tomu, aby se vyloučilo světlo přicházející přímo ze světelného zdroje. Středovou část clony musí být možno odstranit ze svazku světelných paprsků tak, aby bylo možno vrátit ji zpět do přesně stejné polohy.

Vzdálenost L2 DT a ohnisková délka F2
   (1) čočky L2 se volí tak, aby obraz DT úplně pokryl snímač R.

Pokud je počáteční dopadající tok považován za 1 000 jednotek, musí být absolutní přesnost všech odečtů lepší než 1 jednotka.

2.   MĚŘENÍ

Provádějí se tato měření:

| Odečet | Se vzorkem | Se středovou částí DD | Stanovovaná hodnota |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | Počáteční dopadající tok světla |
| T2 | ano
  (před zkouškou) | ne | Tok světla propuštěný novým materiálem v poli 24 °C |
| T3 | ano
  (po zkoušce) | ne | Tok světla propuštěný zkoušeným materiálem v poli 24 °C |
| T4 | ano
  (před zkouškou) | ano | Tok světla rozptýlený novým materiálem |
| T5 | ano
  (po zkoušce) | ano | Tok světla rozptýlený zkoušeným materiálem |

Odečet

Se vzorkem

Se středovou částí DD

Stanovovaná hodnota

T1

ne

ne

Počáteční dopadající tok světla

T2

ano

(před zkouškou)

ne

Tok světla propuštěný novým materiálem v poli 24 °C

T3

ano

(po zkoušce)

ne

Tok světla propuštěný zkoušeným materiálem v poli 24 °C

T4

ano

(před zkouškou)

ano

Tok světla rozptýlený novým materiálem

T5

ano

(po zkoušce)

ano

Tok světla rozptýlený zkoušeným materiálem

Image

---

(1)  Pro L2 se doporučuje použít ohniskovou vzdálenost přibližně 80 mm.

Dodatek 3

Metoda zkoušení nástřikem

1.   ZKUŠEBNÍ ZAŘÍZENÍ

1.1   Stříkací pistole

Stříkací pistole se osadí tryskou o průměru 1,3 mm umožňující dosahovat při pracovním tlaku 6,0 – 0 + 0,5 barů průtoku 0,24 ± 0,02 l/min.

Za těchto pracovních podmínek musí mít vzorek kužele vytvořený na povrchu, který je účinkům vystaven na vzdálenost 380 ± 10 mm od trysky, průměr 170 ± 50 mm.

1.2   Zkušební směs

Zkušební směs sestává z:

| | křemenného písku tvrdosti 7 na Mohsově stupnici a velikosti zrna mezi 0 a 0,2 mm s téměř normálním rozdělením a s hodnotou úhlového faktoru 1,8 až 2; |
| --- | --- |

křemenného písku tvrdosti 7 na Mohsově stupnici a velikosti zrna mezi 0 a 0,2 mm s téměř normálním rozdělením a s hodnotou úhlového faktoru 1,8 až 2;

| | vody o tvrdosti nepřesahující 205 g/m3, přičemž směs obsahuje 25 g písku na litr vody. |
| --- | --- |

vody o tvrdosti nepřesahující 205 g/m3, přičemž směs obsahuje 25 g písku na litr vody.

2.   ZKOUŠKA

Vnější povrch rozptylového skla světlometů se jednou nebo několikrát vystaví pískovému proudu získanému tak, jak je uvedeno výše. Proud se směruje téměř kolmo na zkoušený povrch.

Poškození se zjišťuje pomocí jednoho nebo několika referenčních vzorků skla umístěných do blízkosti zkoušených rozptylových skel. Směs se stříká tak dlouho, dokud změna rozptylu světla u měřeného vzorku nebo vzorků měřená postupem uvedeným v dodatku 2 nesplňuje podmínku:

Formula

K ověření, že je celý zkoušený povrch poškozen stejnoměrně, je možno použít několik referenčních vzorků.

Dodatek 4

Zkouška přilnavosti lepicí pásky

1.   ÚČEL

Touto metodou je za standardních podmínek možno stanovit lineární sílu přilnavosti lepicí pásky ke skleněné desce.

2.   PRINCIP

Měření síly potřebné k odlepení lepicí pásky od skleněné desky pod úhlem 90°.

3.   SPECIFIKOVANÉ ATMOSFÉRICKÉ PODMÍNKY

Okolní prostředí musí splňovat teplotní podmínky 23 ± 5 °C a musí mít relativní vlhkost 65 ± 5 %.

4.   ZKOUŠENÉ VZORKY

Kotouč vzorku lepicí pásky se před zkouškou stabilizuje po dobu 24 hodin za specifikovaných atmosférických podmínek (viz bod 3 výše). Z každého kotouče se zkouší pět zkušebních kusů, každý o délce 400 mm.

Před odběrem těchto zkušebních kusů se z kotouče odvinou a zlikvidují první tři obvody.

5.   POSTUP

Zkouška se provádí za podmínek okolního prostředí stanovených v bodě 3.

Pět zkušebních kusů se odebere při odvíjení lepicí pásky v radiálním směru rychlostí přibližně 300 mm/s a do 15 sekund se nanesou takto:

| | páska se postupně nalepí na skleněnou desku, zlehka se prstem po délce uhladí bez nadměrného tlaku tak, aby mezi páskou a sklem nezůstávaly žádné vzduchové bublinky. |
| --- | --- |

páska se postupně nalepí na skleněnou desku, zlehka se prstem po délce uhladí bez nadměrného tlaku tak, aby mezi páskou a sklem nezůstávaly žádné vzduchové bublinky.

| | Soustava se ve specifikovaných atmosférických podmínkách ponechá po dobu 10 minut. |
| --- | --- |

Soustava se ve specifikovaných atmosférických podmínkách ponechá po dobu 10 minut.

| | V rovině kolmé na osu zkušebního kusu se od desky odlepí zhruba 25 mm zkušebního kusu. |
| --- | --- |

V rovině kolmé na osu zkušebního kusu se od desky odlepí zhruba 25 mm zkušebního kusu.

| | Deska se upevní a volný konec pásky se ohne o 90°. Působí se silou tak, aby čára mezi páskou a deskou byla na tuto sílu i na desku kolmá. |
| --- | --- |

Deska se upevní a volný konec pásky se ohne o 90°. Působí se silou tak, aby čára mezi páskou a deskou byla na tuto sílu i na desku kolmá.

| | Táhne se tak, aby se páska odlepovala rychlostí 300 mm/s ± 30 mm/s, a zaznamenává se síla, která je k tomu zapotřebí. |
| --- | --- |

Táhne se tak, aby se páska odlepovala rychlostí 300 mm/s ± 30 mm/s, a zaznamenává se síla, která je k tomu zapotřebí.

6.   VÝSLEDKY

Získaných pět hodnot se seřadí podle velikosti a za výsledek měření se považuje jejich medián. Tato hodnota se vyjádří v newtonech na centimetr šířky pásky.

---

| 14.3.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 75/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 75/29

---

Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 104 – Jednotná ustanovení pro schvalování reflexních značení pro vozidla kategorií M, N a O

Zahrnuje veškerá platná znění až po:

dodatek 7 k původnímu znění předpisu – datum vstupu v platnost: 26. července 2012

OBSAH

PŘEDPIS

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Obchodní názvy a jiné značky |
| --- | --- |

4.

| 5. | Schválení |
| --- | --- |

5.

| 6. | Všeobecné specifikace |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zvláštní specifikace |
| --- | --- |

7.

| 8. | Změny a rozšíření schválení materiálů pro reflexní značení |
| --- | --- |

8.

| 9. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

11.

| 12. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a správních orgánů |
| --- | --- |

12.

PŘÍLOHY

| Příloha 1 | Soustava souřadnic CIE; goniometrický mechanismus úhlové soustavy souřadnic CIE |
| --- | --- |

Příloha 1

| Příloha 2 | Oznámení o udělení, rozšíření, odmítnutí nebo odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby reflexních značení pro těžká a dlouhá vozidla a jejich přípojná vozidla podle předpisu č. 104 |
| --- | --- |

Příloha 2

| Příloha 3 | Uspořádání značky schválení |
| --- | --- |

Příloha 3

| Příloha 4 | Zkušební postup |
| --- | --- |

Příloha 4

| Příloha 5 | Specifikace rozměrů značení |
| --- | --- |

Příloha 5

| Příloha 6 | Kolorimetrické specifikace |
| --- | --- |

Příloha 6

| Příloha 7 | Fotometrické specifikace |
| --- | --- |

Příloha 7

| Příloha 8 | Odolnost vůči vnějším vlivům |
| --- | --- |

Příloha 8

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se týká reflexních značení pro vozidla kategorií M2, M3, N, O2, O3 a O4
   (1).

2.   DEFINICE

2.1.   Pro účely těchto ustanovení se použijí následující definice:

| 2.1.1 | „vzorkem“ se rozumí část reflexního materiálu, jenž je určen ke značení podle definice bodu 2.1.2, nebo celý takový materiál; |
| --- | --- |

2.1.1

„vzorkem“ se rozumí část reflexního materiálu, jenž je určen ke značení podle definice bodu 2.1.2, nebo celý takový materiál;

| 2.1.2 | „výrazným značením, grafikou“ se rozumí barevné značení, jehož koeficient zpětného odrazu vyhovuje definici uvedené v bodech 7.2.1 a 7.2.2 níže. |
| --- | --- |

2.1.2

„výrazným značením, grafikou“ se rozumí barevné značení, jehož koeficient zpětného odrazu vyhovuje definici uvedené v bodech 7.2.1 a 7.2.2 níže.

| 2.1.3 | Pro tento předpis se použijí definice uvedené v předpise č. 48 a v sérii jeho změn platných v době podání žádosti o schválení typu. |
| --- | --- |

2.1.3

Pro tento předpis se použijí definice uvedené v předpise č. 48 a v sérii jeho změn platných v době podání žádosti o schválení typu.

2.2   „Zpětným odrazem (reflexí)“ se rozumí odraz, kterým se světelný tok vrací ve směrech blízkých směru, odkud tok přišel, přičemž tato vlastnost se nemění ani při značných rozdílech ve směru dopadajícího světelného toku;

| 2.2.1 | „materiálem pro reflexní značení“ se rozumí povrch nebo prostředek, od něhož se po směrovém osvětlení odrazí relativně velký podíl dopadajícího záření. |
| --- | --- |

2.2.1

„materiálem pro reflexní značení“ se rozumí povrch nebo prostředek, od něhož se po směrovém osvětlení odrazí relativně velký podíl dopadajícího záření.

2.3   Geometrické definice (viz obrázek 1 v příloze 1)

| 2.3.1 | „Vztažným středem“ se rozumí bod na reflexním povrchu nebo v jeho blízkosti, který je středem prostředku pro účely stanovení jeho výkonnosti; |
| --- | --- |

2.3.1

„Vztažným středem“ se rozumí bod na reflexním povrchu nebo v jeho blízkosti, který je středem prostředku pro účely stanovení jeho výkonnosti;

| 2.3.2 | „osou osvětlení (symbol I)“ se rozumí úsečka vedoucí od vztažného středu ke zdroji světla; |
| --- | --- |

2.3.2

„osou osvětlení (symbol I)“ se rozumí úsečka vedoucí od vztažného středu ke zdroji světla;

| 2.3.3 | „osou pozorování (symbol O)“ se rozumí úsečka vedoucí od vztažného středu k fotometrické hlavě; |
| --- | --- |

2.3.3

„osou pozorování (symbol O)“ se rozumí úsečka vedoucí od vztažného středu k fotometrické hlavě;

| 2.3.4 | „úhlem pozorování (symbol α)“ se rozumí úhel mezi osou osvětlení a osou pozorování. Úhel pozorování je vždy kladný a v případě zpětného odrazu je omezen na malé úhly; |
| --- | --- |

2.3.4

„úhlem pozorování (symbol α)“ se rozumí úhel mezi osou osvětlení a osou pozorování. Úhel pozorování je vždy kladný a v případě zpětného odrazu je omezen na malé úhly;

| 2.3.5 | „polorovinou pozorování“ se rozumí polorovina, která vychází z osy pozorování a která obsahuje osu pozorování; |
| --- | --- |

2.3.5

„polorovinou pozorování“ se rozumí polorovina, která vychází z osy pozorování a která obsahuje osu pozorování;

| 2.3.6 | „vztažnou osou (symbol R)“ se rozumí úsečka, která vychází ze vztažného středu a která se použije k popisu úhlové polohy reflexního prostředku; |
| --- | --- |

2.3.6

„vztažnou osou (symbol R)“ se rozumí úsečka, která vychází ze vztažného středu a která se použije k popisu úhlové polohy reflexního prostředku;

| 2.3.7 | „vstupním úhlem (symbol β)“ se rozumí úhel mezi osou osvětlení a vztažnou osou. Vstupní úhel obvykle nebývá větší než 90°, avšak pro úplnost je jeho plný rozsah definován jako 0° < β < 180°. Aby bylo možné orientaci specifikovat úplně, je tento úhel charakterizován dvěma složkami, β1 a β2; |
| --- | --- |

2.3.7

„vstupním úhlem (symbol β)“ se rozumí úhel mezi osou osvětlení a vztažnou osou. Vstupní úhel obvykle nebývá větší než 90°, avšak pro úplnost je jeho plný rozsah definován jako 0° < β < 180°. Aby bylo možné orientaci specifikovat úplně, je tento úhel charakterizován dvěma složkami, β1 a β2;

| 2.3.8 | „úhlem natočení (symbol ε)“ se rozumí úhel, který označuje orientaci reflexního materiálu příslušným symbolem s ohledem na natočení okolo vztažné osy; |
| --- | --- |

2.3.8

„úhlem natočení (symbol ε)“ se rozumí úhel, který označuje orientaci reflexního materiálu příslušným symbolem s ohledem na natočení okolo vztažné osy;

| 2.3.9 | „první osou (symbol 1)“ se rozumí osa, která prochází vztažným středem a je kolmá k polorovině pozorování; |
| --- | --- |

2.3.9

„první osou (symbol 1)“ se rozumí osa, která prochází vztažným středem a je kolmá k polorovině pozorování;

| 2.3.10 | „první složkou vstupního úhlu (symbol β1)“ se rozumí úhel od osy osvětlení k rovině, ve které leží vztažná osa a první osa; rozsah – 180° < β1 < 180°; |
| --- | --- |

2.3.10

„první složkou vstupního úhlu (symbol β1)“ se rozumí úhel od osy osvětlení k rovině, ve které leží vztažná osa a první osa; rozsah – 180° < β1 < 180°;

| 2.3.11 | „druhou složkou vstupního úhlu (symbol β2)“ se rozumí úhel od roviny, ve které leží polorovina pozorování, ke vztažné ose; rozsah – 90° < β2 < 90°; |
| --- | --- |

2.3.11

„druhou složkou vstupního úhlu (symbol β2)“ se rozumí úhel od roviny, ve které leží polorovina pozorování, ke vztažné ose; rozsah – 90° < β2 < 90°;

| 2.3.12 | „druhou osou (symbol 2)“ se rozumí osa, která prochází vztažným středem a je kolmá jak vůči první ose, tak vůči vztažné ose. Kladný směr druhé osy leží v polorovině pozorování, pokud – 90° < β1 < 90°, jak je uvedeno na obrázku 1 v příloze 1. |
| --- | --- |

2.3.12

„druhou osou (symbol 2)“ se rozumí osa, která prochází vztažným středem a je kolmá jak vůči první ose, tak vůči vztažné ose. Kladný směr druhé osy leží v polorovině pozorování, pokud – 90° < β1 < 90°, jak je uvedeno na obrázku 1 v příloze 1.

2.4   Definice fotometrických termínů

| 2.4.1 | „Koeficientem zpětného odrazu (symbol R’)“ se rozumí podíl koeficientu svítivosti R roviny reflexní plochy a její plochy A. | Koeficient zpětného odrazu R’ je vyjádřen v kandelách na m2 na lux (cd.m–2.lx–1). |
| --- | --- | --- |
| | (jas/osvětlení); |

2.4.1

„Koeficientem zpětného odrazu (symbol R’)“ se rozumí podíl koeficientu svítivosti R roviny reflexní plochy a její plochy A.

Formula

Koeficient zpětného odrazu R’ je vyjádřen v kandelách na m2 na lux (cd.m–2.lx–1).

Formula

(jas/osvětlení);

| 2.4.2 | „úhlovou velikostí reflexního vzorku (symbol η1)“ se rozumí úhel protilehlý největšímu rozměru reflexního vzorku buď ve středu zdroje osvětlení nebo ve středu přijímače (ß1 = ß2 = 0°); |
| --- | --- |

2.4.2

„úhlovou velikostí reflexního vzorku (symbol η1)“ se rozumí úhel protilehlý největšímu rozměru reflexního vzorku buď ve středu zdroje osvětlení nebo ve středu přijímače (ß1 = ß2 = 0°);

| 2.4.3 | „úhlovou velikostí přijímače (symbol η2)“ se rozumí úhel protilehlý největšímu rozměru přijímače sledovaný ze vztažného středu (β1 = β2 = 0°); |
| --- | --- |

2.4.3

„úhlovou velikostí přijímače (symbol η2)“ se rozumí úhel protilehlý největšímu rozměru přijímače sledovaný ze vztažného středu (β1 = β2 = 0°);

| 2.4.4 | „faktorem jasu (symbol ß)“ se rozumí poměr jasu tělesa k jasu dokonalého difuzoru za shodných podmínek osvětlení a pozorování; |
| --- | --- |

2.4.4

„faktorem jasu (symbol ß)“ se rozumí poměr jasu tělesa k jasu dokonalého difuzoru za shodných podmínek osvětlení a pozorování;

| 2.4.5 | „barva odraženého světla prostředku“. Definice barvy odraženého světla jsou uvedeny v bodě 2.30 předpisu č. 48. |
| --- | --- |

2.4.5

„barva odraženého světla prostředku“. Definice barvy odraženého světla jsou uvedeny v bodě 2.30 předpisu č. 48.

2.5   Popis goniometru

Goniometr, který lze použít k měření zpětného odrazu v geometrii CIE, je znázorněn na obrázku 2 v příloze 1. Na tomto obrázku je hlava fotometru (O) náhodně zobrazena vertikálně nad zdrojem (I). První osa je zobrazena jako pevná a horizontální a je vedena kolmo k polorovině pozorování. Použít lze jakékoliv uspořádání součástí, které odpovídá zobrazenému uspořádání.

2.6   Definice „typu“

Různými typy materiálů pro značení se rozumí materiály, které se liší v takových základních ohledech, jako jsou:

| 2.6.1 | obchodní název nebo obchodní značka; |
| --- | --- |

2.6.1

obchodní název nebo obchodní značka;

| 2.6.2 | vlastnosti reflexního materiálu; |
| --- | --- |

2.6.2

vlastnosti reflexního materiálu;

| 2.6.3 | části ovlivňující vlastnosti reflexních materiálů nebo prostředků. |
| --- | --- |

2.6.3

části ovlivňující vlastnosti reflexních materiálů nebo prostředků.

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

| 3.1 | Žádost o schválení materiálů pro reflexní značení předkládá držitel obchodního názvu nebo obchodní značky, nebo v případě nutnosti jeho řádně zmocněný zástupce, a k této žádosti musí být připojeno následující:






  3.1.1 | výkresy v dostatečně podrobném provedení, aby umožňovaly identifikaci typu, ve trojím vyhotovení. Na výkresech musí být geometricky znázorněna orientace montáže materiálů pro značení na vozidlo. Dále na nich musí být znázorněno umístění čísla a identifikačního symbolu ve vztahu ke kružnici značky schválení; |
| --- | --- | --- |

3.1

Žádost o schválení materiálů pro reflexní značení předkládá držitel obchodního názvu nebo obchodní značky, nebo v případě nutnosti jeho řádně zmocněný zástupce, a k této žádosti musí být připojeno následující:

3.1.1

výkresy v dostatečně podrobném provedení, aby umožňovaly identifikaci typu, ve trojím vyhotovení. Na výkresech musí být geometricky znázorněna orientace montáže materiálů pro značení na vozidlo. Dále na nich musí být znázorněno umístění čísla a identifikačního symbolu ve vztahu ke kružnici značky schválení;

| 3.1.2 | stručný popis technických specifikací materiálů pro reflexní značení; |
| --- | --- |

3.1.2

stručný popis technických specifikací materiálů pro reflexní značení;

| 3.1.3 | vzorky materiálů pro reflexní značení v souladu s přílohou 4. |
| --- | --- |

3.1.3

vzorky materiálů pro reflexní značení v souladu s přílohou 4.

4.   OBCHODNÍ NÁZVY A JINÉ ZNAČKY

| 4.1 | Každý materiál pro značení předložený ke schválení musí nést:






  4.1.1 | obchodní název nebo obchodní značku žadatele; |
| --- | --- | --- |

4.1

Každý materiál pro značení předložený ke schválení musí nést:

4.1.1

obchodní název nebo obchodní značku žadatele;

| 4.1.2 | orientační značku „TOP“, která musí být vyznačena na jakémkoliv materiálu pro značení, jehož reflexní systém není všesměrový, a to alespoň:






  a) | na proužcích ve vzdálenosti 0,5 m, |
| --- | --- | --- |

4.1.2

orientační značku „TOP“, která musí být vyznačena na jakémkoliv materiálu pro značení, jehož reflexní systém není všesměrový, a to alespoň:

a)

na proužcích ve vzdálenosti 0,5 m,

| b) | na plochách v rozestupu 100 × 100 mm2. |
| --- | --- |

b)

na plochách v rozestupu 100 × 100 mm2.

| 4.2 | Značky musí být jasně čitelné na vnější straně materiálu pro značení a musí být nesmazatelné. |
| --- | --- |

4.2

Značky musí být jasně čitelné na vnější straně materiálu pro značení a musí být nesmazatelné.

5.   SCHVÁLENÍ

| 5.1 | Pokud materiál pro reflexní značení předložený ke schválení podle bodu 4 splňuje požadavky tohoto předpisu, je schválení pro tento typ materiálu pro značení uděleno. |
| --- | --- |

5.1

Pokud materiál pro reflexní značení předložený ke schválení podle bodu 4 splňuje požadavky tohoto předpisu, je schválení pro tento typ materiálu pro značení uděleno.

| 5.2 | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho prvé dvě číslice (momentálně 00 pro předpis v jeho původním znění) označují sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení. Stejná smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu materiálu pro reflexní značení. |
| --- | --- |

5.2

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho prvé dvě číslice (momentálně 00 pro předpis v jeho původním znění) označují sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení. Stejná smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu materiálu pro reflexní značení.

| 5.3 | Oznámení o schválení nebo o odmítnutí nebo rozšíření schválení typu materiálu pro značení podle tohoto předpisu se sdělí smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím oznamovacího formuláře podle vzoru uvedeného v příloze 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.3

Oznámení o schválení nebo o odmítnutí nebo rozšíření schválení typu materiálu pro značení podle tohoto předpisu se sdělí smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím oznamovacího formuláře podle vzoru uvedeného v příloze 2 tohoto předpisu.

| 5.4 | Každý materiál pro značení odpovídající typu, který byl schválen podle tohoto předpisu, musí být kromě značek předepsaných v bodě 4.1 opatřen jasně čitelnou a nesmazatelnou mezinárodní značkou schválení, která se skládá z:






  5.4.1 | písmene „E“ uzavřeného v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která udělila schválení (2); |
| --- | --- | --- |

5.4

Každý materiál pro značení odpovídající typu, který byl schválen podle tohoto předpisu, musí být kromě značek předepsaných v bodě 4.1 opatřen jasně čitelnou a nesmazatelnou mezinárodní značkou schválení, která se skládá z:

5.4.1

písmene „E“ uzavřeného v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která udělila schválení (2);

| 5.4.2 | čísla tohoto předpisu následovaného písmenem „R“, pomlčkou a číslem schválení podle bodu 5.2; |
| --- | --- |

5.4.2

čísla tohoto předpisu následovaného písmenem „R“, pomlčkou a číslem schválení podle bodu 5.2;

| 5.4.3 | níže vyjmenovaných dodatečných symbolů označujících třídu materiálu:






  5.4.3.1 | „C“ pro materiál určený pro obrysové/páskové značení; |
| --- | --- | --- |

5.4.3

níže vyjmenovaných dodatečných symbolů označujících třídu materiálu:

5.4.3.1

„C“ pro materiál určený pro obrysové/páskové značení;

| 5.4.3.2 | „D“ pro materiál určený pro výrazná značení/grafiku na malé ploše; |
| --- | --- |

5.4.3.2

„D“ pro materiál určený pro výrazná značení/grafiku na malé ploše;

| 5.4.3.3 | „E“ pro materiál určený pro výrazná značení/grafiku na rozsáhlé ploše; |
| --- | --- |

5.4.3.3

„E“ pro materiál určený pro výrazná značení/grafiku na rozsáhlé ploše;

| 5.4.3.4 | „D/E“ pro materiály určené pro výrazná značení nebo grafiku jako podkladový materiál pro tisk plnobarevných log a značení třídy „E“ |
| --- | --- |

5.4.3.4

„D/E“ pro materiály určené pro výrazná značení nebo grafiku jako podkladový materiál pro tisk plnobarevných log a značení třídy „E“

| 5.5 | Značka schválení musí být viditelná a jasně čitelná na vnější straně materiálu pro značení, musí být nesmazatelná a umístěna alespoň jednou






  a) | každého 0,5 m na proužcích, |
| --- | --- | --- |

5.5

Značka schválení musí být viditelná a jasně čitelná na vnější straně materiálu pro značení, musí být nesmazatelná a umístěna alespoň jednou

a)

každého 0,5 m na proužcích,

| b) | na ploše 100 × 100 mm2. |
| --- | --- |

b)

na ploše 100 × 100 mm2.

| 5.6 | Příklad uspořádání značky schválení je uveden v příloze 3 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.6

Příklad uspořádání značky schválení je uveden v příloze 3 tohoto předpisu.

6.   VŠEOBECNÉ SPECIFIKACE

| 6.1 | Materiály pro reflexní značení musí být konstruovány tak, aby uspokojivě fungovaly při běžném použití. Kromě toho nesmí mít žádné konstrukční ani výrobní vady, které by bránily jejich účinné funkci nebo zachování v dobrém stavu. |
| --- | --- |

6.1

Materiály pro reflexní značení musí být konstruovány tak, aby uspokojivě fungovaly při běžném použití. Kromě toho nesmí mít žádné konstrukční ani výrobní vady, které by bránily jejich účinné funkci nebo zachování v dobrém stavu.

| 6.2 | Materiály pro reflexní značení nebo jejich části nesmí být snadno odstranitelné. |
| --- | --- |

6.2

Materiály pro reflexní značení nebo jejich části nesmí být snadno odstranitelné.

| 6.3 | Materiály pro reflexní značení musí být připevněny trvalým a stabilním způsobem. |
| --- | --- |

6.3

Materiály pro reflexní značení musí být připevněny trvalým a stabilním způsobem.

| 6.4 | Vnější povrch materiálů pro reflexní značení musí být snadno čistitelný. Povrch tedy nesmí být hrubý a případné výčnělky, které se na něm mohou vyskytovat, nesmí znemožnit snadné čištění. |
| --- | --- |

6.4

Vnější povrch materiálů pro reflexní značení musí být snadno čistitelný. Povrch tedy nesmí být hrubý a případné výčnělky, které se na něm mohou vyskytovat, nesmí znemožnit snadné čištění.

7.   ZVLÁŠTNÍ SPECIFIKACE

| 7.1 | Materiály pro reflexní značení musí také splňovat podmínky týkající se tvaru a rozměrů a kolorimetrické, fotometrické, fyzikální a mechanické požadavky stanovené v přílohách 5 až 8 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

7.1

Materiály pro reflexní značení musí také splňovat podmínky týkající se tvaru a rozměrů a kolorimetrické, fotometrické, fyzikální a mechanické požadavky stanovené v přílohách 5 až 8 tohoto předpisu.

| 7.2 | Reklama ve formě reflexních log, výrazných značení nebo písmen/znaků nesmí být vulgárního charakteru.
  Je-li celková reflexní plocha menší než 2 m2, může být vyvedena v materiálu pro značení třídy „D“; je-li celková reflexní plocha velikosti alespoň 2 m2, použije se materiál třídy „E“ (3).






  7.2.1 | U materiálů pro značení třídy „D“ jsou maximální hodnoty koeficientu zpětného odrazu nižší nebo rovny hodnotě uvedené v příloze 7 tabulce 2 a jsou určeny k použití u výrazných značení a grafiky. |
| --- | --- | --- |

7.2

Reklama ve formě reflexních log, výrazných značení nebo písmen/znaků nesmí být vulgárního charakteru.

Je-li celková reflexní plocha menší než 2 m2, může být vyvedena v materiálu pro značení třídy „D“; je-li celková reflexní plocha velikosti alespoň 2 m2, použije se materiál třídy „E“ (3).

7.2.1

U materiálů pro značení třídy „D“ jsou maximální hodnoty koeficientu zpětného odrazu nižší nebo rovny hodnotě uvedené v příloze 7 tabulce 2 a jsou určeny k použití u výrazných značení a grafiky.

| 7.2.2 | U materiálů pro značení třídy „D“ jsou maximální hodnoty koeficientu zpětného odrazu nižší nebo rovny 33 % hodnot uvedených v příloze 7 tabulce 2. |
| --- | --- |

7.2.2

U materiálů pro značení třídy „D“ jsou maximální hodnoty koeficientu zpětného odrazu nižší nebo rovny 33 % hodnot uvedených v příloze 7 tabulce 2.

| 7.2.3 | Bílé materiály pro reflexní značení, používané jako podklad či pozadí pro tisk plnobarevných log a značení třídy „E“ bez nepotištěných bílých ploch, mohou podle přílohy 7 tabulky 2 splňovat požadavky pro materiály třídy „D“ a musí být označeny jako třída „D/E“. |
| --- | --- |

7.2.3

Bílé materiály pro reflexní značení, používané jako podklad či pozadí pro tisk plnobarevných log a značení třídy „E“ bez nepotištěných bílých ploch, mohou podle přílohy 7 tabulky 2 splňovat požadavky pro materiály třídy „D“ a musí být označeny jako třída „D/E“.

| 7.3 | V závislosti na vlastnostech materiálu pro reflexní značení mohou příslušné orgány povolit laboratořím, aby některé nadbytečné zkoušky vynechaly s tím, že se tato skutečnost uvede v oddíle „Poznámky“ ve formuláři o oznámení schválení. |
| --- | --- |

7.3

V závislosti na vlastnostech materiálu pro reflexní značení mohou příslušné orgány povolit laboratořím, aby některé nadbytečné zkoušky vynechaly s tím, že se tato skutečnost uvede v oddíle „Poznámky“ ve formuláři o oznámení schválení.

8.   ZMĚNY A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ MATERIÁLŮ PRO REFLEXNÍ ZNAČENÍ

| 8.1 | Jakákoli změna materiálu pro reflexní značení musí být oznámena správnímu orgánu, který udělil schválení typu. Tento orgán poté může:






  8.1.1 | buď shledat, že provedené změny nejspíše nemají významný negativní dopad a že v každém případě typ zařízení i nadále splňuje požadavky; |
| --- | --- | --- |

8.1

Jakákoli změna materiálu pro reflexní značení musí být oznámena správnímu orgánu, který udělil schválení typu. Tento orgán poté může:

8.1.1

buď shledat, že provedené změny nejspíše nemají významný negativní dopad a že v každém případě typ zařízení i nadále splňuje požadavky;

| 8.1.2 | nebo si od technické zkušebny odpovědné za provedení zkoušek vyžádat další zkušební protokol. |
| --- | --- |

8.1.2

nebo si od technické zkušebny odpovědné za provedení zkoušek vyžádat další zkušební protokol.

| 8.2 | Potvrzení nebo zamítnutí schválení typu s uvedením změn se stranám dohody, které používají tento předpis, sdělí postupem stanoveným v bodě 5.3. |
| --- | --- |

8.2

Potvrzení nebo zamítnutí schválení typu s uvedením změn se stranám dohody, které používají tento předpis, sdělí postupem stanoveným v bodě 5.3.

| 8.3 | Příslušný orgán, který vydal rozšíření schválení, přidělí každému oznamovacímu formuláři vypracovanému v souvislosti s tímto rozšířením pořadové číslo. |
| --- | --- |

8.3

Příslušný orgán, který vydal rozšíření schválení, přidělí každému oznamovacímu formuláři vypracovanému v souvislosti s tímto rozšířením pořadové číslo.

9.   SHODNOST VÝROBY

Postupy shodnosti výroby musí být v souladu s postupy, které stanoví dodatek 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), s následujícími požadavky:

| 9.1 | každý materiál pro reflexní značení schválený podle tohoto předpisu musí být vyroben tak, aby byl ve shodě se schváleným typem, a to tak, že splňuje požadavky stanovené v bodech 6 a 7 výše; |
| --- | --- |

9.1

každý materiál pro reflexní značení schválený podle tohoto předpisu musí být vyroben tak, aby byl ve shodě se schváleným typem, a to tak, že splňuje požadavky stanovené v bodech 6 a 7 výše;

| 9.2 | shodnost výroby se nezpochybní, pokud se průměrná hodnota fotometrických měření u pěti náhodně vybraných vzorků nepříznivě odchýlí o nejvýše 20 % od hodnot předepsaných v příloze 7 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

9.2

shodnost výroby se nezpochybní, pokud se průměrná hodnota fotometrických měření u pěti náhodně vybraných vzorků nepříznivě odchýlí o nejvýše 20 % od hodnot předepsaných v příloze 7 tohoto předpisu.

| 9.3 | shodnost výroby se nezpochybní, pokud průměrná hodnota kolorimetrických vlastností pěti náhodně vybraných vzorků splňuje specifikace podle přílohy 6 tohoto předpisu, což se posuzuje vizuální kontrolou. |
| --- | --- |

9.3

shodnost výroby se nezpochybní, pokud průměrná hodnota kolorimetrických vlastností pěti náhodně vybraných vzorků splňuje specifikace podle přílohy 6 tohoto předpisu, což se posuzuje vizuální kontrolou.

| 9.4 | Orgán, který udělil schválení typu, může kdykoliv ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním zařízení. Obvyklá četnost těchto kontrol je jednou za dva roky. |
| --- | --- |

9.4

Orgán, který udělil schválení typu, může kdykoliv ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním zařízení. Obvyklá četnost těchto kontrol je jednou za dva roky.

10.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

| 10.1 | Schválení typu materiálu pro reflexní značení udělené podle tohoto předpisu může být odňato, nejsou-li splněny požadavky stanovené výše nebo pokud materiál pro reflexní značení opatřený značkou schválení typu neodpovídá schválenému typu. |
| --- | --- |

10.1

Schválení typu materiálu pro reflexní značení udělené podle tohoto předpisu může být odňato, nejsou-li splněny požadavky stanovené výše nebo pokud materiál pro reflexní značení opatřený značkou schválení typu neodpovídá schválenému typu.

| 10.2 | Jestliže některá smluvní strana dohody uplatňující tento předpis odejme schválení, které dříve udělila, uvědomí o tom neprodleně ostatní smluvní strany uplatňující tento předpis, a to prostřednictvím oznamovacího formuláře podle vzoru uvedeného v příloze 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

10.2

Jestliže některá smluvní strana dohody uplatňující tento předpis odejme schválení, které dříve udělila, uvědomí o tom neprodleně ostatní smluvní strany uplatňující tento předpis, a to prostřednictvím oznamovacího formuláře podle vzoru uvedeného v příloze 2 tohoto předpisu.

11.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení zcela ukončí výrobu materiálu pro reflexní značení schváleného podle tohoto předpisu, musí o tom informovat orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného oznámení tento orgán o něm informuje ostatní smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím oznamovacího formuláře podle vzoru uvedeného v příloze 2 tohoto předpisu.

12.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ

Smluvní strany dohody uplatňující tento předpis sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy správních orgánů, které udělují schválení typu a kterým se mají zasílat formuláře o udělení, rozšíření, zamítnutí či odnětí schválení a formuláře o definitivním ukončení výroby vydané v jiných zemích.

---

(1)  Podle definice v příloze 7 konsolidovaného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 ve znění změny Amend.4).

(2)  Rozlišovací čísla smluvních stran Dohody z roku 1958 jsou uvedena v příloze 3 konsolidovaného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(3)  Tento předpis nebrání vnitrostátním orgánům zakázat použití reflexních reklam, log, výrazného značení a písmen/znaků podle definice v bodě 2.1.2 tohoto předpisu.

---

PŘÍLOHA 1

Image

Obrázek 1

Soustava souřadnic CIE

| 1 | : | první osa |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | druhá osa |
| I | : | osa osvětlení |
| O | : | osa pozorování |
| R | : | vztažná osa |
| α | : | úhel pozorování |
| ß1, ß2 | : | vstupní úhly |
| ε | : | úhel natočení |

1

:

první osa

2

:

druhá osa

I

:

osa osvětlení

O

:

osa pozorování

R

:

vztažná osa

α

:

úhel pozorování

ß1, ß2

:

vstupní úhly

ε

:

úhel natočení

Úhlový systém CIE pro specifikaci a měření materiálů pro reflexní značení. První osa je kolmá k rovině, ve které leží osa pozorování a osa osvětlení. Druhá osa je kolmá k první ose i ke vztažné ose. Všechny osy, úhly a směry rotace jsou zobrazeny jako kladné.

Poznámky:

| a) | Základní pevnou osou je osa osvětlení. |
| --- | --- |

a)

Základní pevnou osou je osa osvětlení.

| b) | První osa je stanovena jako kolmice k rovině obsahující osu pozorování a osu osvětlení. |
| --- | --- |

b)

První osa je stanovena jako kolmice k rovině obsahující osu pozorování a osu osvětlení.

| c) | Vztažná osa prochází reflexním materiálem a pohybuje se v rozsahu definovaném úhly ß1 a ß2. |
| --- | --- |

c)

Vztažná osa prochází reflexním materiálem a pohybuje se v rozsahu definovaném úhly ß1 a ß2.

Image

Obrázek 2

Goniometrický mechanismus úhlové soustavy souřadnic CIE

| 1 | : | první osa |
| --- | --- | --- |
| 2 | : | druhá osa |
| I | : | osa osvětlení |
| O | : | osa pozorování |
| R | : | vztažná osa |
| P | : | reflexní materiál |
| α | : | úhel pozorování |
| ß1, ß2 | : | vstupní úhly |
| ε | : | úhel natočení |

1

:

první osa

2

:

druhá osa

I

:

osa osvětlení

O

:

osa pozorování

R

:

vztažná osa

P

:

reflexní materiál

α

:

úhel pozorování

ß1, ß2

:

vstupní úhly

ε

:

úhel natočení

Znázornění goniometrického mechanismu, který používá úhlovou soustavu souřadnic CIE pro specifikaci a měření reflexních materiálů. Veškeré úhly a směry rotace jsou zobrazeny jako kladné.

---

PŘÍLOHA 2

OZNÁMENÍ

(maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PŘÍLOHA 3

USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ TYPU

Image

a= min. 12 mm

Materiál pro reflexní značení nesoucí výše znázorněnou značku schválení typu byl schválen v Německu (E1) pod číslem schválení typu 0001148. První dvě číslice čísla schválení znamenají, že schválení bylo uděleno podle požadavků předpisu č. 104 v jeho původním znění. Symbol „C“ udává třídu reflexního materiálu, který je určen pro obrysové/páskové značení. Symbol „D“ by znamenal materiál určený pro výrazná značení/grafiku na malé ploše a symbol „E“ materiál pro výrazná značení/grafiku na velké ploše.

| Pozn.: | Číslo schválení typu a doplňkový symbol musí být umístěny blízko kružnice, a to buď nad, nebo pod písmenem „E“, nebo vlevo, nebo vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení typu musí být na stejné straně písmene „E“ a ve stejném směru. Číslo schválení typu a doplňkový symbol musí být umístěny protilehle. Číslo schválení by nemělo obsahovat římské číslice, aby nedocházelo k záměně s jinými symboly. |
| --- | --- |

Pozn.:

Číslo schválení typu a doplňkový symbol musí být umístěny blízko kružnice, a to buď nad, nebo pod písmenem „E“, nebo vlevo, nebo vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení typu musí být na stejné straně písmene „E“ a ve stejném směru. Číslo schválení typu a doplňkový symbol musí být umístěny protilehle. Číslo schválení by nemělo obsahovat římské číslice, aby nedocházelo k záměně s jinými symboly.

---

PŘÍLOHA 4

ZKUŠEBNÍ POSTUP

ZKUŠEBNÍ VZORKY

| 1. | Zkušební laboratoři musí být dodáno pět zkušebních vzorků pásků nebo ploch reflexního materiálu. Vzorky pásků musí být dlouhé nejméně 3 metry; vzorky ploch musí mít povrch nejméně 500 mm × 500 mm. |
| --- | --- |

1.

Zkušební laboratoři musí být dodáno pět zkušebních vzorků pásků nebo ploch reflexního materiálu. Vzorky pásků musí být dlouhé nejméně 3 metry; vzorky ploch musí mít povrch nejméně 500 mm × 500 mm.

| 2. | Zkušební vzorky musí pocházet z běžné výroby a být vyrobeny v souladu s doporučením výrobce/výrobců materiálů pro reflexní značení (1). |
| --- | --- |

2.

Zkušební vzorky musí pocházet z běžné výroby a být vyrobeny v souladu s doporučením výrobce/výrobců materiálů pro reflexní značení (1).

| 3. | Po ověření všeobecných specifikací (bod 6 tohoto předpisu) a specifikací tvaru a rozměrů (příloha 5) se vzorky před zkouškami podle příloh 6 a 7 podrobí zkoušce odolnosti vůči žáru podle přílohy 8 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

3.

Po ověření všeobecných specifikací (bod 6 tohoto předpisu) a specifikací tvaru a rozměrů (příloha 5) se vzorky před zkouškami podle příloh 6 a 7 podrobí zkoušce odolnosti vůči žáru podle přílohy 8 tohoto předpisu.

| 4. | Na pěti vzorcích mohou být provedena fotometrická a kolorimetrická měření. Zaznamenány by měly být průměrné hodnoty. |
| --- | --- |

4.

Na pěti vzorcích mohou být provedena fotometrická a kolorimetrická měření. Zaznamenány by měly být průměrné hodnoty.

| 5. | Pro ostatní zkoušky by měly být použity vzorky, které nebyly použity pro žádné jiné zkoušky. |
| --- | --- |

5.

Pro ostatní zkoušky by měly být použity vzorky, které nebyly použity pro žádné jiné zkoušky.

---

(1)  Zkušební vzorky materiálů pro reflexní značení se umístí na olemované a odmaštěné hliníkové panely o tloušťce 2 mm a před zkoušením se stabilizují po dobu 24 hodin při teplotě 23 °C ± 2 °C a relativní vlhkosti 50 % ± 5 %.

---

PŘÍLOHA 5

SPECIFIKACE ROZMĚRŮ ZNAČENÍ

1.   Boční a zadní značení z pásků

1.1   Obecně

Značení musí být provedeno z pásků reflexního materiálu.

1.2   Rozměry

| 1.2.1 | Šířka materiálu pro boční a/nebo zadní značení musí být 50 mm + 10/– 0 mm. |
| --- | --- |

1.2.1

Šířka materiálu pro boční a/nebo zadní značení musí být 50 mm + 10/– 0 mm.

| 1.2.2 | Minimální délka jednoho dílu materiálu pro reflexní značení musí být taková, aby byla vidět nejméně jedna značka schválení. |
| --- | --- |

1.2.2

Minimální délka jednoho dílu materiálu pro reflexní značení musí být taková, aby byla vidět nejméně jedna značka schválení.

---

PŘÍLOHA 6

KOLORIMETRICKÉ SPECIFIKACE

| 1. | Materiály pro reflexní značení (třída C) musí být bílé, žluté, nebo červené barvy. Výrazná značení a/nebo grafika (třídy D a E) mohou být jakékoli barvy. |
| --- | --- |

1.

Materiály pro reflexní značení (třída C) musí být bílé, žluté, nebo červené barvy. Výrazná značení a/nebo grafika (třídy D a E) mohou být jakékoli barvy.

| 2. | Při osvětlení standardním svítidlem CIE A pod vstupním úhlem β1 = β2 = 0°, nebo vzniká-li takto bezbarvý povrchový odraz, pod úhlem β1 = ± 5°, β2 = 0°, který je měřen pod úhlem pozorování 20’, musí být barva nového, nepoužívaného materiálu v mezích uvedených v bodě 2.30 předpisu č. 48.

  Chromatické souřadnice











  Barva | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | x [1] | 0,585 | 0,610 | 0,520 | 0,505 |
| žlutá | | | | | |
| | y [1] | 0,385 | 0,390 | 0,480 | 0,465 |
| | x [1] | 0,373 | 0,417 | 0,450 | 0,548 |
| bílá | | | | | |
| | y [1] | 0,402 | 0,359 | 0,513 | 0,414 |
| | x [1] | 0,720 | 0,735 | 0,665 | 0,643 |
| červená | | | | | |
| | y [1] | 0,258 | 0,265 | 0,335 | 0,335 |

2.

Při osvětlení standardním svítidlem CIE A pod vstupním úhlem β1 = β2 = 0°, nebo vzniká-li takto bezbarvý povrchový odraz, pod úhlem β1 = ± 5°, β2 = 0°, který je měřen pod úhlem pozorování 20’, musí být barva nového, nepoužívaného materiálu v mezích uvedených v bodě 2.30 předpisu č. 48.

Chromatické souřadnice

Barva

1

2

3

4

x [1]

0,585

0,610

0,520

0,505

žlutá

y [1]

0,385

0,390

0,480

0,465

x [1]

0,373

0,417

0,450

0,548

bílá

y [1]

0,402

0,359

0,513

0,414

x [1]

0,720

0,735

0,665

0,643

červená

y [1]

0,258

0,265

0,335

0,335

| Pozn.: | Poněvadž technický výbor 2.19 Mezinárodní komise pro osvětlování (CIE TC 2.19) se v současné době teprve zabývá otázkou nočních barev reflexních materiálů, výše stanovené meze jsou pouze provizorní a budou zrevidovány, až výbor dospěje k závěru. |
| --- | --- |

Pozn.:

Poněvadž technický výbor 2.19 Mezinárodní komise pro osvětlování (CIE TC 2.19) se v současné době teprve zabývá otázkou nočních barev reflexních materiálů, výše stanovené meze jsou pouze provizorní a budou zrevidovány, až výbor dospěje k závěru.

---

PŘÍLOHA 7

FOTOMETRICKÉ SPECIFIKACE

1.   Při osvětlení standardním svítidlem CIE A a při měření podle doporučení publikace Mezinárodní komise pro osvětlování (CIE) č. 54 z roku 1982 musí být koeficient vratného odrazu R’ v kandelách na m2 na lux (cd/m2/lux) nových, nepoužívaných reflexních ploch nejméně roven hodnotám uvedeným v tabulce 1 pro materiály žluté, bílé a červené barvy.

1.1   Minimální hodnoty koeficientu zpětného odrazu

Fotometrické specifikace pro reflexní značení třídy C:

Tabulka 1

Minimální hodnoty koeficientu zpětného odrazu R’ [cd.m–2.lx–1]

| Úhel pozorování α [°] | Vstupní úhel β [°] |
| --- | --- |
| α = 0,33(20’) | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | β2 | 5 | 20 | 30 | 40 | 60 |
| Barva | | | | | | |
| Žlutá | | 300 | — | 130 | 75 | 10 |
| Bílá | | 450 | — | 200 | 95 | 16 |
| Červená | | 120 | 60 | 30 | 10 | — |

Úhel pozorování α [°]

Vstupní úhel β [°]

α = 0,33(20’)

β1

0

0

0

0

0

β2

5

20

30

40

60

Barva

Žlutá

300

—

130

75

10

Bílá

450

—

200

95

16

Červená

120

60

30

10

—

1.2   Maximální hodnoty koeficientu zpětného odrazu

Fotometrické specifikace pro výrazná značení nebo grafiku třídy D:

Tabulka 2

Maximální hodnoty koeficientu zpětného odrazu R’ [cd.m–2.lx–1]

| Úhel pozorování α [°] | Vstupní úhel β [°] |
| --- | --- |
| | β1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| α = 0,33° (20’) | β2 | 5 | 30 | 40 | 60 |
| Jakákoli barva | | 150 | 65 | 37 | 5 |

Úhel pozorování α [°]

Vstupní úhel β [°]

β1

0

0

0

0

α = 0,33° (20’)

β2

5

30

40

60

Jakákoli barva

150

65

37

5

| Pozn.: | Je-li vzorek opatřen orientační značkou, jsou sledovány hodnoty pouze pro danou orientaci. Není-li zkušební vzorek opatřen orientační značkou, sledují se také hodnoty při orientaci 0° a 90°. |
| --- | --- |

Pozn.:

Je-li vzorek opatřen orientační značkou, jsou sledovány hodnoty pouze pro danou orientaci. Není-li zkušební vzorek opatřen orientační značkou, sledují se také hodnoty při orientaci 0° a 90°.

---

PŘÍLOHA 8

ODOLNOST VŮČI VNĚJŠÍM ČINITELŮM

1.   ODOLNOST VŮČI POVĚTRNOSTNÍM VLIVŮM

1.1   Postup – Pro každou zkoušku se použijí dva exempláře vzorku (viz bod 2.1.1 tohoto předpisu). Jeden exemplář, který bude později použit jako „referenční neexponovaný exemplář“, se uloží do tmavé a suché nádoby.

Druhý exemplář reflexního materiálu se osvítí zdrojem osvětlení podle normy ISO 105-B02 (1978), část 4.3.1, tak dlouho, než modrý standard č. 7 vybledne na č. 4 šedé stupnice. Po zkoušce se exemplář umyje ve zředěném neutrálním roztoku čistícího prostředku, osuší se a ověří se, zda vyhovuje požadavkům stanoveným v bodech 1.2 až 1.4.

1.2   Vzhled

Žádná část exponovaného exempláře nesmí vykazovat známky popraskání, šupinatění, drolení, odlupování, delaminace, křídovatění, vzniku skvrn nebo koroze.

1.3   Stálost barvy – Barvy exponovaného exempláře musí vždy splňovat požadavky podle přílohy 6.

1.4   Vliv na koeficient zpětného odrazu reflexního materiálu

| 1.4.1 | U této kontroly se provádí měření pouze pod úhlem pozorování α = 20′ a vstupním úhlem ß2 = 5° metodou popsanou v příloze 7. |
| --- | --- |

1.4.1

U této kontroly se provádí měření pouze pod úhlem pozorování α = 20′ a vstupním úhlem ß2 = 5° metodou popsanou v příloze 7.

| 1.4.2 | Koeficient zpětného odrazu suchého exponovaného exempláře nesmí být nižší než 80 % hodnoty uvedené v příloze 7 tabulkách 1 a 2. |
| --- | --- |

1.4.2

Koeficient zpětného odrazu suchého exponovaného exempláře nesmí být nižší než 80 % hodnoty uvedené v příloze 7 tabulkách 1 a 2.

2.   ODOLNOST VŮČI KOROZI

2.1   Jeden exemplář vzorku se po dobu 48 hodin vystaví vlivu slané mlhy, přičemž tato doba je rozdělena na 24hodinové úseky oddělené dvouhodinovou přestávkou, během které se exemplář nechá oschnout.

Slaná mlha se vytvoří rozprašováním solného roztoku při teplotě 35 ± 2 °C získaného rozpuštěním pěti hmotnostních dílů chloridu sodného v 95 dílech destilované vody, která neobsahuje více než 0,02 % nečistot.

2.2   Vzorek nesmí bezprostředně po provedení zkoušky vykazovat žádné známky koroze, která by mohla poškodit účinnost značení.

2.2.1   Po 48hodinové přestávce podle bodu 1 přílohy 7 nesmí být hodnota koeficientu zpětného odrazu R′ reflexních ploch měřeného pod vstupním úhlem ß2 = 5° a úhlem pozorování α = 20′ nižší než hodnota podle přílohy 7 tabulky 1, ani vyšší než hodnota podle tabulky 2. Před měřením se povrch zbaví usazenin soli ze slané mlhy.

3.   ODOLNOST VŮČI PALIVŮM

Část vzorku nejméně 300 mm dlouhá se na jednu minutu ponoří do směsi n-heptanu a toluenu v objemovém poměru 70 % ku 30 %.

Po vyjmutí se povrch vzorku vytře do sucha měkkým hadříkem a nesmí vykazovat žádné viditelné změny, které by snižovaly jeho funkčnost.

4.   ODOLNOST VŮČI TEPLU

4.1   Část vzorku nejméně 300 mm dlouhá se po dobu 12 hodin (v případě reflexních plastových výlisků po dobu 48 hodin) ponechá v suchém prostředí o teplotě 65 ± 2 °C, načež se vzorek po dobu jedné hodiny zchladí při teplotě 23 ± 2 °C. Poté se vzorek na dobu 12 hodin ponechá při teplotě – 20 ± 2 °C.

4.2   Po čtyřhodinové přestávce se vzorek v běžných laboratorních podmínkách prohlédne.

4.3   Po této zkoušce nesmí být na povrchu patrné žádné praskliny nebo zjevná poškození, zejména u optických jednotek.

5.   ODOLNOST VŮČI ČIŠTĚNÍ

5.1   Ruční čištění

5.1.1   Zkušební vzorek zašpiněný směsí detergentního mazacího oleje a grafitu musí být možné snadno vyčistit slabým alifatickým rozpouštědlem, např. n-heptanem, s následným opláchnutím neutrálním čistícím prostředkem, aniž dojde k poškození reflexního povrchu.

5.2   Tlakové mytí

5.2.1   Zkušební vzorek připevněný obvyklým způsobem na zkušební konstrukční části a podrobený nepřetržitému ostřikování po dobu 60 sekund nesmí vykazovat žádné poškození reflexního povrchu ani odlupování od základní vrstvy ani oddělování od montážního povrchu, a to za těchto zkušebních podmínek:

| a) | tlak mycího vodního roztoku 8 ± 0,2 MPa; |
| --- | --- |

a)

tlak mycího vodního roztoku 8 ± 0,2 MPa;

| b) | teplota mycího vodního roztoku 60° –5 °C; |
| --- | --- |

b)

teplota mycího vodního roztoku 60° –5 °C;

| c) | průtok mycího vodního roztoku 7 ± 1 l/min; |
| --- | --- |

c)

průtok mycího vodního roztoku 7 ± 1 l/min;

| d) | ústí čisticí trysky je ve vzdálenosti 600 ± 20 mm od reflexního povrchu; |
| --- | --- |

d)

ústí čisticí trysky je ve vzdálenosti 600 ± 20 mm od reflexního povrchu;

| e) | čisticí tryska svírá s kolmicí na reflexní povrch úhel maximálně 45°; |
| --- | --- |

e)

čisticí tryska svírá s kolmicí na reflexní povrch úhel maximálně 45°;

| f) | tryska s rozstřikem 40°. |
| --- | --- |

f)

tryska s rozstřikem 40°.

6.   STABILITA FOTOMETRICKÝCH VLASTNOSTÍ

6.1   Orgán, který udělil schválení, má právo ověřit stabilitu optických vlastností použitého reflexního materiálu (je-li použit pro značení nebo pro výrazná značení/grafiku).

6.2   Stejné zkoušky mohou provádět správní orgány smluvních stran, ve kterých bylo schválení uděleno. Pokud u typu reflexního materiálu dochází k „systematickým provozním vadám“, vzorky zkoušeného materiálu se zašlou k posouzení orgánu, který udělil schválení.

6.3   Nejsou-li k dispozici jiná kritéria, význam spojení „systematické provozní vady“ u typu reflexního materiálu se prokazuje podle bodu 6 tohoto předpisu.

7.   ODOLNOST VŮČI PRONIKÁNÍ VODY

7.1   Vzorek reflexního značení se na dobu 10 minut ponoří do vody o teplotě 50 ± 5 °C, přičemž nejvyšší bod svrchní části reflexního povrchu se nachází 20 mm pod hladinou vody. Tato zkouška se zopakuje po otočení vzorku o 180° tak, aby se reflexní plocha nacházela při dně a zadní strana zhruba 20 mm pod hladinou vody. Vzorek se bezprostředně poté stejným postupem ponoří do vody o teplotě 25 ± 5 °C.

7.2   K reflexnímu povrchu vzorku se nesmí dostat voda. Pokud je vizuální prohlídkou shledána přítomnost vody, zkoušené reflexní značení zkoušce nevyhovělo.

7.3   Pokud vizuální prohlídkou není shledána přítomnost vody, anebo v případě pochybností, změří se v souladu s přílohou 7 koeficient zpětného odrazu R′; nejprve se však lehkým zatřepáním setřese se vzorku voda.

8.   PEVNOST LEPENÉHO SPOJE (U LEPICÍCH MATERIÁLŮ TŘÍDY C)

8.1   Přilnavost reflexních materiálů se stanoví po 24 hodinách vytvrzování pomocí devadesátistupňového odlupování na stroji pro zkoušku tahem.

8.2   Reflexní materiály nesmí být snadno odstranitelné bez jejich poškození.

8.3   Pro odstranění reflexních materiálů z podkladu při konstantní rychlosti 300 mm za minutu musí být vyvinuta minimální síla 10 N na 25 mm šířky.

9.   OHEBNOST

9.1   Pro vzorky, které mají být přilepeny na ohebný podklad, např. plachtu vozidla, platí následující podmínky:

| 9.1.1 | Exemplář zkušebního vzorku o rozměrech 50 mm × 300 mm se jednou podélně ohne kolem 3,2 mm upínacího trnu tak, aby lepicí vrstva byla s trnem v kontaktu po dobu 1 sekundy. Zkouška se provádí při teplotě 23 °C ± 2 °C.







  Pozn.: | Aby se lepicí vrstva nepřilepila k trnu, lze ji posypat pudrem. |
| --- | --- | --- |

9.1.1

Exemplář zkušebního vzorku o rozměrech 50 mm × 300 mm se jednou podélně ohne kolem 3,2 mm upínacího trnu tak, aby lepicí vrstva byla s trnem v kontaktu po dobu 1 sekundy. Zkouška se provádí při teplotě 23 °C ± 2 °C.

Pozn.:

Aby se lepicí vrstva nepřilepila k trnu, lze ji posypat pudrem.

| 9.1.2 | Po této zkoušce nesmí povrch exempláře vykazovat trhliny ani jiné viditelné změny, které by snížily jeho účinek. |
| --- | --- |

9.1.2

Po této zkoušce nesmí povrch exempláře vykazovat trhliny ani jiné viditelné změny, které by snížily jeho účinek.

---