# Euroopa Liidu L 113/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 113 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide1. mai 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 113

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide1. mai 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/702, 13. juuli 2007, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) protokoll | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/703, 30. aprill 2015, millega kehtestatakse võrgueeskiri koostalitlus- ja andmevahetuseeskirjade kohta (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/704, 30. aprill 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses mittedioksiinitaoliste PCBde piirnormiga loodusliku hariliku ogahai (Squalus acanthias) puhul (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/705, 30. aprill 2015, millega sätestatakse proovivõtumeetodid ja analüüsimeetodite kvaliteedinõuded eruukhappesisalduse ametlikuks kontrollimiseks toiduainetes ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 80/891/EMÜ (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/706, 30. aprill 2015, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/82 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast lähetatud sidrunhappe impordi kaudu, olenemata sellest, kas sidrunhape on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/707, 30. aprill 2015, milles käsitletakse Rheum officinale juureekstrakti põhiainena heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (
  1
  ) | 44 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/708, 30. aprill 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 46 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/709, 21. aprill 2015, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus seoses sellega, et EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile | 48 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/710, 21. aprill 2015, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepinguga (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) moodustatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 1, milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile | 53 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2015/711, 28. aprill 2015, millega võetakse vastu kolmanda riigi panus Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni (Atalanta) (ATALANTA/4/2015) | 58 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/702, 13. juuli 2007, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) protokoll

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/703, 30. aprill 2015, millega kehtestatakse võrgueeskiri koostalitlus- ja andmevahetuseeskirjade kohta (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/704, 30. aprill 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses mittedioksiinitaoliste PCBde piirnormiga loodusliku hariliku ogahai (Squalus acanthias) puhul (
  1
  )

Squalus acanthias

1

27

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/705, 30. aprill 2015, millega sätestatakse proovivõtumeetodid ja analüüsimeetodite kvaliteedinõuded eruukhappesisalduse ametlikuks kontrollimiseks toiduainetes ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 80/891/EMÜ (
  1
  )

1

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/706, 30. aprill 2015, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/82 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast lähetatud sidrunhappe impordi kaudu, olenemata sellest, kas sidrunhape on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/707, 30. aprill 2015, milles käsitletakse Rheum officinale juureekstrakti põhiainena heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (
  1
  )

Rheum officinale

1

44

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/708, 30. aprill 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

46

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/709, 21. aprill 2015, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus seoses sellega, et EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

48

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/710, 21. aprill 2015, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepinguga (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) moodustatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 1, milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

53

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2015/711, 28. aprill 2015, millega võetakse vastu kolmanda riigi panus Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni (Atalanta) (ATALANTA/4/2015)

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/702,

13. juuli 2007,

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu andis komisjonile 10. veebruaril 2004 volitused alustada Liibanoni Vabariigiga ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi eesmärgiga kohandada Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel), (1) et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist ELiga. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu andis komisjonile 10. veebruaril 2004 volitused alustada Liibanoni Vabariigiga ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi eesmärgiga kohandada Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel), (1) et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist ELiga.

| (2) | Kõnealused läbirääkimised lõppesid komisjonile edukalt. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealused läbirääkimised lõppesid komisjonile edukalt.

| (3) | Liibanoni Vabariigiga läbi räägitud protokolli artikli 9 lõikes 2 on sätestatud protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist. |
| --- | --- |

(3)

Liibanoni Vabariigiga läbi räägitud protokolli artikli 9 lõikes 2 on sätestatud protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist.

| (4) | Protokollile tuleks ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada ning seda tuleks ajutiselt kohaldada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(4)

Protokollile tuleks ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada ning seda tuleks ajutiselt kohaldada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isik/isikud, kellel on õigus ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni vahel) protokollile, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Protokolli kohaldatakse ajutiselt, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Brüssel, 13. juuli 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

E. A. SANTOS

---

(1)  ELT L 143, 30.5.2006, lk 2.

1

---

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/3

---

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga)

PROTOKOLL

BELGIA KUNINGRIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

edaspidi „EÜ liikmesriigid”, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu, ja

EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, keda esindavad Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjon,

ühelt poolt, ning

LIIBANONI VABARIIK, edaspidi „Liibanon”,

teiselt poolt,

ARVESTADES, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni vaheline Euroopa – Vahemere piirkonna leping (edaspidi „Euroopa – Vahemere piirkonna leping”) allkirjastati Luxembourgis 17. juunil 2002 ja see jõustus 1. aprillil 2006;

ARVESTADES, et leping, mis käsitleb Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, ning selle juurde kuuluv ühinemisakt allkirjastati Ateenas 16. aprillil 2003 ja need jõustusid 1. mail 2004;

ARVESTADES, et Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kaubandus- ja kaubandusega seotud sätteid käsitlev vaheleping jõustus 1. märtsil 2003;

ARVESTADES, et 2003. aasta ühinemisakti artikli 6 lõike 2 alusel tuleb Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu uute lepinguosaliste suhtes kokku leppida kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel;

ARVESTADES, et Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 21 alusel on peetud konsultatsioone, et tagada ühenduse ja Liibanoni vastastikuste huvidega arvestamine,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGNEVAS:

Artikkel 1

Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik saavad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu osalisteks ning võtavad nagu teisedki ühenduse liikmesriigid vastu ja teadmiseks lepingu teksti, ühisdeklaratsioonid, deklaratsioonid ja kirjavahetuse.

Artikkel 2

Euroopa Liidus toimunud hiljutise institutsioonilise arengu arvestamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu kehtivuse lõppemist käsitatakse lepingus esitatud viiteid Euroopa Söe- ja Teraseühendusele viidetena Euroopa Ühendusele, kes on üle võtnud kõik Euroopa Söe- ja Teraseühenduse lepingulised õigused ja kohustused.

I PEATÜKK

EUROOPA – VAHEMERE PIIRKONNA LEPINGUSSE, SEALHULGAS SELLE LISADESSE JA PROTOKOLLIDESSE TEHTAVAD MUUDATUSED

Artikkel 3

Päritolureeglid

Protokolli nr 4 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 18 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Tagantjärele väljaantud liikumissertifikaatidele EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märgetest:






  ES | „EXPEDIDO A POSTERIORI” |
| --- | --- | --- |
| CS | „VYSTAVENO DODATEČNĚ” |
| DA | „UDSTEDT EFTERFØLGENDE” |
| DE | „NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT” |
| ET | „VÄLJA ANTUD TAGANTJÄRELE” |
| EL | „ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ” |
| EN | „ISSUED RETROSPECTIVELY” |
| FR | „DÉLIVRÉ A POSTERIORI” |
| IT | „RILASCIATO A POSTERIORI” |
| LV | „IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI” |
| LT | „RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS” |
| HU | „KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL” |
| MT | „MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT” |
| NL | „AFGEGEVEN A POSTERIORI” |
| PL | „WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE” |
| PT | „EMITIDO A POSTERIORI” |
| SL | „IZDANO NAKNADNO” |
| SK | „VYDANÉ DODATOČNE” |
| FI | „ANNETTU JÄLKIKÄTEEN” |
| SV | „UTFÄRDAT I EFTERHAND” |
| AR | „

  ”.” |

1)

Artikli 18 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Tagantjärele väljaantud liikumissertifikaatidele EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märgetest:

ES

„EXPEDIDO A POSTERIORI”

CS

„VYSTAVENO DODATEČNĚ”

DA

„UDSTEDT EFTERFØLGENDE”

DE

„NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT”

ET

„VÄLJA ANTUD TAGANTJÄRELE”

EL

„ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ”

EN

„ISSUED RETROSPECTIVELY”

FR

„DÉLIVRÉ A POSTERIORI”

IT

„RILASCIATO A POSTERIORI”

LV

„IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI”

LT

„RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS”

HU

„KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL”

MT

„MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT”

NL

„AFGEGEVEN A POSTERIORI”

PL

„WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE”

PT

„EMITIDO A POSTERIORI”

SL

„IZDANO NAKNADNO”

SK

„VYDANÉ DODATOČNE”

FI

„ANNETTU JÄLKIKÄTEEN”

SV

„UTFÄRDAT I EFTERHAND”

AR

Image

| 2) | Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Sel viisil väljaantud duplikaadile tuleb teha üks järgmistest märgetest:






  ES | „DUPLICADO” |
| --- | --- | --- |
| CS | „DUPLIKÁT” |
| DA | „DUPLIKAT” |
| DE | „DUPLIKAT” |
| ET | „DUPLIKAAT” |
| EL | „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ” |
| EN | „DUPLICATE” |
| FR | „DUPLICATA” |
| IT | „DUPLICATO” |
| LV | „DUBLIKĀTS” |
| LT | „DUBLIKATAS” |
| HU | „MÁSODLAT” |
| MT | „DUPLIKAT” |
| NL | „DUPLICAAT” |
| PL | „DUPLIKAT” |
| PT | „SEGUNDA VIA” |
| SL | „DVOJNIK” |
| SK | „DUPLIKÁT” |
| FI | „KAKSOISKAPPALE” |
| SV | „DUPLIKAT” |
| AR | „

  ”.” |

2)

Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Sel viisil väljaantud duplikaadile tuleb teha üks järgmistest märgetest:

ES

„DUPLICADO”

CS

„DUPLIKÁT”

DA

„DUPLIKAT”

DE

„DUPLIKAT”

ET

„DUPLIKAAT”

EL

„ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ”

EN

„DUPLICATE”

FR

„DUPLICATA”

IT

„DUPLICATO”

LV

„DUBLIKĀTS”

LT

„DUBLIKATAS”

HU

„MÁSODLAT”

MT

„DUPLIKAT”

NL

„DUPLICAAT”

PL

„DUPLIKAT”

PT

„SEGUNDA VIA”

SL

„DVOJNIK”

SK

„DUPLIKÁT”

FI

„KAKSOISKAPPALE”

SV

„DUPLIKAT”

AR

Image

| 3) | V lisa asendatakse järgmisega:

  „V LISA

  ARVEDEKLARATSIOON

  Arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.
  Hispaaniakeelne versioon
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no ... (1).) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial. ... (2).
  Tšehhikeelne versioon
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Taanikeelne versioon
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Saksakeelne versioon
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Eestikeelne versioon
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Kreekakeelne versioon
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Ingliskeelne versioon
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Prantsuskeelne versioon
  L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2)).
  Itaaliakeelne versioon
  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Lätikeelne versioon
  Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, iznemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).
  Leedukeelne versioon
  Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.
  Ungarikeelne versioon
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Maltakeelne versioon
  L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).
  Hollandikeelne versioon
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
  Poolakeelne versioon
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Portugalikeelne versioon
  O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira no. ... (1)), declara que, salvo indicação clara em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Sloveenikeelne versioon
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Slovakikeelne versioon
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Soomekeelne versioon
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).
  Rootsikeelne versioon
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Araabiakeelne versioon



  ... (3)

  (Koht ja kuupäev)
  ... (4)

  (Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi)


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."


  (3)  Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas."


  (4)  Vt protokolli artikli 21 lõige 5. Juhtudel, mil eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutanu nimi.”" |
| --- | --- |

3)

V lisa asendatakse järgmisega:

„V LISA

ARVEDEKLARATSIOON

Arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

Hispaaniakeelne versioon

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no ... (1).) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial. ... (2).

Tšehhikeelne versioon

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Taanikeelne versioon

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Saksakeelne versioon

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne versioon

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne versioon

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Ingliskeelne versioon

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Prantsuskeelne versioon

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2)).

Itaaliakeelne versioon

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lätikeelne versioon

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, iznemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).

Leedukeelne versioon

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

Ungarikeelne versioon

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Maltakeelne versioon

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Hollandikeelne versioon

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poolakeelne versioon

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalikeelne versioon

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira no. ... (1)), declara que, salvo indicação clara em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Sloveenikeelne versioon

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Slovakikeelne versioon

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Soomekeelne versioon

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Rootsikeelne versioon

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Araabiakeelne versioon

Image

... (3)

(Koht ja kuupäev)

... (4)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi)

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab protokolli artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM”."

2

(3)  Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas."

3

(4)  Vt protokolli artikli 21 lõige 5. Juhtudel, mil eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutanu nimi.”"

4

II PEATÜKK

ÜLEMINEKUSÄTTED

ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 4

Päritolutõendid ja halduskoostöö

1.   Liibanoni või uue liikmesriigi poolt nendevahelise sooduskorra või autonoomse korra alusel nõuetekohaselt välja antud päritolutõendit aktsepteeritakse käesoleva protokolliga ühinenud asjaomastes riikides, tingimusel et:

| a) | sellise päritolu omistamine võimaldab tariifset sooduskohtlemist kas ELi – Liibanoni assotsiatsioonilepingus või ühenduse üldiste soodustuste süsteemis sisalduvate tariifsete soodusmeetmete kohaselt; |
| --- | --- |

a)

sellise päritolu omistamine võimaldab tariifset sooduskohtlemist kas ELi – Liibanoni assotsiatsioonilepingus või ühenduse üldiste soodustuste süsteemis sisalduvate tariifsete soodusmeetmete kohaselt;

| b) | päritolutõend ja veodokumendid on välja antud hiljemalt ühinemiskuupäevale eelnenud päeval; |
| --- | --- |

b)

päritolutõend ja veodokumendid on välja antud hiljemalt ühinemiskuupäevale eelnenud päeval;

| c) | päritolutõend esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva. |
| --- | --- |

c)

päritolutõend esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva.

Kui kaup on deklareeritud impordiks Liibanonis või uues liikmesriigis enne ühinemiskuupäeva Liibanoni ja asjaomase uue liikmesriigi vahel kõnealusel ajal kehtinud sooduskorra või autonoomse korra alusel, võib aktsepteerida ka kõnealuste kordade alusel tagasiulatuvalt välja antud päritolutõendit, tingimusel et see esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva.

2.   Liibanonil ja uutel liikmesriikidel on õigus jätta kehtivaks load, millega on nende vahel kohaldatud sooduskorra või autonoomse korra alusel antud „heakskiidetud eksportija” staatus, tingimusel et:

| a) | sellekohane säte on kehtestatud ka Liibanoni ja ühenduse vahel enne ühinemiskuupäeva sõlmitud lepingus ning |
| --- | --- |

a)

sellekohane säte on kehtestatud ka Liibanoni ja ühenduse vahel enne ühinemiskuupäeva sõlmitud lepingus ning

| b) | heakskiidetud eksportija täidab kõnealuse lepingu alusel kehtivaid päritolureegleid. |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud eksportija täidab kõnealuse lepingu alusel kehtivaid päritolureegleid.

Need load asendatakse hiljemalt aasta pärast ühinemiskuupäeva uute lubadega, mis on välja antud vastavalt Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu tingimustele.

3.   Liibanoni või uute liikmesriikide pädevad tolliasutused aktsepteerivad lõigetes 1 ja 2 osutatud sooduskorra või autonoomse korra alusel välja antud päritolutõendite järelkontrollitaotlusi kolme aasta jooksul pärast asjaomaste päritolutõendite välja andmist ning võivad ka ise selliseid taotlusi esitada kolme aasta jooksul pärast seda, kui nad on neile koos impordideklaratsiooniga esitatud päritolutõendi heaks kiitnud.

Artikkel 5

Transiitkaup

1.   Lepingu sätteid võib kohaldada Liibanonist mõnda uude liikmesriiki või uuest liikmesriigist Liibanoni eksporditava kauba suhtes, mis vastab 4. protokolli sätetele ja mis on ühinemiskuupäeval kas teel või ajutiselt ladustatud Liibanoni või asjaomase uue liikmesriigi tollilaos või vabatsoonis.

2.   Sellistel juhtudel võib võimaldada sooduskohtlemist, tingimusel et nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva esitatakse importiva riigi tolliasutustele päritolutõend, mille on tagasiulatuvalt välja andnud eksportiva riigi tolliasutused.

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 6

Liibanon võtab endale kohustuse, et ta ei esita nõudeid, taotlusi ega esildisi, ega muuda ega tühista kontsessioone vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses ühenduse käesoleva laienemisega.

Artikkel 7

Käesolev protokoll on Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu lahutamatu osa. Käesoleva protokolli lisad ja deklaratsioon on protokolli lahutamatu osa.

Artikkel 8

1.   Käesoleva protokolli kiidavad vastavalt oma menetlustele heaks ühendus, Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriikide nimel ja Liibanon.

2.   Lepinguosalised teatavad üksteisele lõikes 1 osutatud asjakohaste menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 9

1.   Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval.

2.   Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. aprillist 2006.

Artikkel 10

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris kõigi lepinguosaliste ametlikes keeltes ning kõik need tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 11

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu tekst, sealhulgas selle lisad ja protokollid, mis moodustavad lepingu lahutamatu osa, ning lõppakt ja sellele lisatud deklaratsioonid koostatakse eesti, läti, leedu, malta, poola, slovaki, sloveeni, tšehhi ja ungari keeles ning nende tekstid on originaaltekstidega võrdselt autentsed. Tekstid kinnitab assotsiatsiooninõukogu.

Съставено в Брюксел на първи април две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el uno de abril de dos mil quince.

V Bruselu dne prvního dubna dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den første april to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am ersten April zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta aprillikuu esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the first day of April in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le premier avril deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu prvog travnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì primo aprile duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada pirmajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų balandžio pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év április havának első napján.

Magħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' April tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de eerste april tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego kwietnia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em um de abril de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la întâi aprilie două mii cincisprezece.

V Bruseli prvého apríla dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne prvega aprila leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den första april tjugohundrafemton.

Image

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image

Image

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā —

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

За Република Ливан

Por la República Libanesa

Za Libanonskou republiku

For Den Libanesiske Republik

Für die Libanesische Republik

Liibanoni Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου

For the Republic of Lebanon

Pour la République libanaise

Za Libanonsku Republiku

Per la Repubblica del Libano

Libānas Republikas vārdā –

Libano Respublikos vardu

A Libanoni Köztársaság részéről

Għar-repubblika tal-Libanu

Voor de Republiek Libanon

W imieniu Republiki Libańskiej

Pela República do Líbano

Pentru Republica Libaneză

Za Libanonskú republiku

Za Republiko Libanon

Libanonin tasavallan puolesta

För Republiken Libanon

Image

Image

---

---

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi

ÜHISAVALDUS

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli (et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) allkirjastamise kohta

Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 asendati Euroopa Ühendus Euroopa Liiduga ning alates ülalnimetatud kuupäevast teostab Euroopa Liit kõiki Euroopa Ühenduse õigusi ja võtab üle kõik Euroopa Ühenduse kohustused.

Seetõttu käsitatakse edaspidi, kui see on asjakohane, eespool nimetatud protokolli tekstis viiteid Euroopa Ühendusele viidetena Euroopa Liidule.

Brüssel, 1. aprill 2015

Euroopa Liidu nimel

Liibanoni Vabariigi nimel

---

MÄÄRUSED

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/703,

30. aprill 2015,

millega kehtestatakse võrgueeskiri koostalitlus- ja andmevahetuseeskirjade kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 715/2009 on kehtestatud mitu ülesannet Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule (ENTSOG) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (2) loodud Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile (edaspidi „koostööamet”). Nende ülesannete seas on üleeuroopaliste võrgueeskirjade koostamine määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 lõikes 6 osutatud valdkondades, mida peavad kohaldama kõik gaasi ülekandesüsteemide haldurid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 715/2009 on kehtestatud mitu ülesannet Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule (ENTSOG) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (2) loodud Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile (edaspidi „koostööamet”). Nende ülesannete seas on üleeuroopaliste võrgueeskirjade koostamine määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 lõikes 6 osutatud valdkondades, mida peavad kohaldama kõik gaasi ülekandesüsteemide haldurid.

| (2) | Selleks et soodustada ja hõlbustada gaasi ülekandesüsteemides tõhusat gaasiga kauplemist ja gaasi edastamist Euroopa Liidus, sedasi turge paremini sisemiselt integreerides, tuleks kehtestada määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 lõike 6 punktides e ja d osutatud koostalitlusvõime ja andmevahetuse eeskirju käsitlev võrgueeskiri, lähtudes ENTSOGi koostatud ja koostööameti soovitatud projektist ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 6 sätestatud menetlusega. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et soodustada ja hõlbustada gaasi ülekandesüsteemides tõhusat gaasiga kauplemist ja gaasi edastamist Euroopa Liidus, sedasi turge paremini sisemiselt integreerides, tuleks kehtestada määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 lõike 6 punktides e ja d osutatud koostalitlusvõime ja andmevahetuse eeskirju käsitlev võrgueeskiri, lähtudes ENTSOGi koostatud ja koostööameti soovitatud projektist ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 6 sätestatud menetlusega.

| (3) | Ühtlustamise puudumine tehnilises, operatiivses ja kommunikatsioonivaldkonnas võib luua tõkkeid gaasi vabale liikumisele Euroopa Liidus, kahjustades seeläbi turgude ühendamist. Euroopa Liidu koostalitlusvõime ja andmevahetuse eeskirjad peaksid võimaldama kõnealustes valdkondades vajalikku ühtlustamist, aidates sellega kaasa turgude tõhusale ühendamisele. Sel eesmärgil ning kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahelise kaubandus- ja operatiivkoostöö soodustamiseks peaks käesolev määrus käsitlema süsteemidevahelisi ühenduslepinguid, mõõtühikuid, gaasi kvaliteeti, odoreerimist ning andmevahetust. Määrusega tuleks kehtestada eeskirjad ja menetlused, mille abil saavutada sobiv ühtlustamise tase tõhusa gaasiga kauplemise ja gaasi transpordi nimel kõigis Euroopa Liidu gaasi ülekandesüsteemides. |
| --- | --- |

(3)

Ühtlustamise puudumine tehnilises, operatiivses ja kommunikatsioonivaldkonnas võib luua tõkkeid gaasi vabale liikumisele Euroopa Liidus, kahjustades seeläbi turgude ühendamist. Euroopa Liidu koostalitlusvõime ja andmevahetuse eeskirjad peaksid võimaldama kõnealustes valdkondades vajalikku ühtlustamist, aidates sellega kaasa turgude tõhusale ühendamisele. Sel eesmärgil ning kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahelise kaubandus- ja operatiivkoostöö soodustamiseks peaks käesolev määrus käsitlema süsteemidevahelisi ühenduslepinguid, mõõtühikuid, gaasi kvaliteeti, odoreerimist ning andmevahetust. Määrusega tuleks kehtestada eeskirjad ja menetlused, mille abil saavutada sobiv ühtlustamise tase tõhusa gaasiga kauplemise ja gaasi transpordi nimel kõigis Euroopa Liidu gaasi ülekandesüsteemides.

| (4) | Olukordades, kus ühenduspunkti eri pooltel esinevad gaasi kvaliteedi ja odoreerimistavade erinevused võivad takistada gaasiturgude ühendamist, peaksid kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid tagama omavahel läbipaistvuse ning koostöö. Käesolevas määruses sätestatud kohustused, mis käsitlevad eelkõige gaasi kvaliteeti ja odoreerimist, ei piira liikmesriikide pädevust. |
| --- | --- |

(4)

Olukordades, kus ühenduspunkti eri pooltel esinevad gaasi kvaliteedi ja odoreerimistavade erinevused võivad takistada gaasiturgude ühendamist, peaksid kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid tagama omavahel läbipaistvuse ning koostöö. Käesolevas määruses sätestatud kohustused, mis käsitlevad eelkõige gaasi kvaliteeti ja odoreerimist, ei piira liikmesriikide pädevust.

| (5) | Käesoleva määruse gaasi kvaliteediga seotud sätted peaksid pakkuma tõhusaid lahendusi, piiramata CENi poolt mandaadi M/400 alusel standardiseerimisprotsessi kohaselt välja töötatava üleeuroopalise suure kütteväärtusega gaasi standardi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse gaasi kvaliteediga seotud sätted peaksid pakkuma tõhusaid lahendusi, piiramata CENi poolt mandaadi M/400 alusel standardiseerimisprotsessi kohaselt välja töötatava üleeuroopalise suure kütteväärtusega gaasi standardi vastuvõtmist.

| (6) | Artiklites 13, 17 ja 18 fikseeritud koostalitlusvõime eeskirjade eesmärk on tagada määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 lõikes 7 kirjeldatud turgude ühendamine ning neil on laiem reguleerimisala kui ainult süsteemidevahelised ühenduspunktid. |
| --- | --- |

(6)

Artiklites 13, 17 ja 18 fikseeritud koostalitlusvõime eeskirjade eesmärk on tagada määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 lõikes 7 kirjeldatud turgude ühendamine ning neil on laiem reguleerimisala kui ainult süsteemidevahelised ühenduspunktid.

| (7) | Käesoleva määruse artikkel 13 ei mõjuta liikmesriikide poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/142/EÜ (3) artikli 1 lõike 2 kohaldamisel kasutatavaid ühikuid ega võrdlustingimusi. Asjaomased isikud võivad kasutada lisas esitatud teisendustabelit kooskõlas standardiga EN ISO 13443 „Maagaas – standardsed võrdlustingimused”. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse artikkel 13 ei mõjuta liikmesriikide poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/142/EÜ (3) artikli 1 lõike 2 kohaldamisel kasutatavaid ühikuid ega võrdlustingimusi. Asjaomased isikud võivad kasutada lisas esitatud teisendustabelit kooskõlas standardiga EN ISO 13443 „Maagaas – standardsed võrdlustingimused”.

| (8) | Käesoleva määruse V peatükk peaks tagama andmevahetuse sobival tasemel ühtlustamise, et toetada Euroopa gaasisiseturu väljakujundamist ja toimimist, varustuskindlust ning sobivat ja turvalist juurdepääsu teabele, hõlbustades piiriülest ülekandetegevust. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse V peatükk peaks tagama andmevahetuse sobival tasemel ühtlustamise, et toetada Euroopa gaasisiseturu väljakujundamist ja toimimist, varustuskindlust ning sobivat ja turvalist juurdepääsu teabele, hõlbustades piiriülest ülekandetegevust.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (4) artikli 51 kohaselt asutatud komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (4) artikli 51 kohaselt asutatud komitee arvamusega.

| (10) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 lõigetega 8 ja 9 peaks ENTSOG tegema järelevalvet ja analüüsima käesoleva määruse rakendamist ning andma oma järeldustest aru koostööametile, et võimaldada viimasel täita enda määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 9 lõikest 1 tulenevaid kohustusi, |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 lõigetega 8 ja 9 peaks ENTSOG tegema järelevalvet ja analüüsima käesoleva määruse rakendamist ning andma oma järeldustest aru koostööametile, et võimaldada viimasel täita enda määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 9 lõikest 1 tulenevaid kohustusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse võrgueeskiri, millega sätestatakse koostalitlusvõime ja andmevahetusega seotud eeskirjad ning gaasi ülekandesüsteemide haldamise ühtlustatud eeskirjad.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse ülekandesüsteemidevahelistes ühenduspunktides. Seoses andmete avaldamisega kohaldatakse määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punktis 3.2 määratletud asjaomaste punktide suhtes artiklit 13. Lisaks ühenduspunktidele kohaldatakse artiklit 17 ka muude selliste ülekandevõrgupunktide suhtes, kus mõõdetakse gaasi kvaliteeti. Artiklit 18 kohaldatakse ülekandesüsteemide suhtes. Käesolevat määrust võib kohaldada ka kolmandatest riikidest sisenemise punktides ja kolmandatesse riikidesse väljumise punktides, kui riiklikud ametiasutused on nii otsustanud.

3.   Käesolevat määrust ei kohaldata liikmesriikide vaheliste ühenduspunktide suhtes, kui ühele neist liikmesriikidest on tehtud direktiivi 2009/73/EÜ artikli 49 kohane erand, v.a juhul, kui asjaomased liikmesriigid lepivad kokku teisiti.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse mõisteid määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 2, komisjoni määruse (EL) nr 984/2013 (5) artikli 3, komisjoni määruse (EL) nr 312/2014 (6) artikli 3 ning direktiivi 2009/73/EÜ artikli 2 tähenduses. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „erakorraline sündmus” – mis tahes kavandamatu sündmus, mis ei ole mõistlikult kontrollitav ega välditav ja mis võib põhjustada piiratud aja jooksul võimsuse vähenemist, mõjutades seeläbi gaasi kogust või kvaliteeti antud ühenduskohas ning omades võib-olla tagajärgi ülekandesüsteemide haldurite vahelistele ning ülekandesüsteemi halduri ja võrgu kasutajate vahelistele vastastoimetele; |
| --- | --- |

a)

„erakorraline sündmus” – mis tahes kavandamatu sündmus, mis ei ole mõistlikult kontrollitav ega välditav ja mis võib põhjustada piiratud aja jooksul võimsuse vähenemist, mõjutades seeläbi gaasi kogust või kvaliteeti antud ühenduskohas ning omades võib-olla tagajärgi ülekandesüsteemide haldurite vahelistele ning ülekandesüsteemi halduri ja võrgu kasutajate vahelistele vastastoimetele;

| b) | „algatav ülekandesüsteemi haldur” – ülekandesüsteemi haldur, kes algatab sobitamismenetluse, saates vajalikud andmed sobitavale ülekandesüsteemi haldurile; |
| --- | --- |

b)

„algatav ülekandesüsteemi haldur” – ülekandesüsteemi haldur, kes algatab sobitamismenetluse, saates vajalikud andmed sobitavale ülekandesüsteemi haldurile;

| c) | „väiksema koguse reegel” tähendab, et kummalgi ühenduspunkti poolel menetletud koguste erinevuse korral võetakse kinnitatud kogus võrdseks kahest menetletud kogusest väiksemaga; |
| --- | --- |

c)

„väiksema koguse reegel” tähendab, et kummalgi ühenduspunkti poolel menetletud koguste erinevuse korral võetakse kinnitatud kogus võrdseks kahest menetletud kogusest väiksemaga;

| d) | „sobitamismenetlus” – kummalgi ühenduspunkti poolel võrgu kasutajate jaoks menetletavate gaasikoguste võrdlemise ja ühtlustamise protsess, mille tulemus on võrgu kasutajate jaoks kinnitatud kogused; |
| --- | --- |

d)

„sobitamismenetlus” – kummalgi ühenduspunkti poolel võrgu kasutajate jaoks menetletavate gaasikoguste võrdlemise ja ühtlustamise protsess, mille tulemus on võrgu kasutajate jaoks kinnitatud kogused;

| e) | „sobitav ülekandesüsteemi haldur” – ülekandesüsteemi haldur, kes viib ellu sobitamismenetluse ja saadab sobitamismenetluse tulemused algatavale ülekandesüsteemi haldurile; |
| --- | --- |

e)

„sobitav ülekandesüsteemi haldur” – ülekandesüsteemi haldur, kes viib ellu sobitamismenetluse ja saadab sobitamismenetluse tulemused algatavale ülekandesüsteemi haldurile;

| f) | „mõõdetud kogus” – gaasi kogus, mis ülekandesüsteemi halduri mõõtmisseadmete kohaselt on teatava ajavahemiku jooksul voolanud füüsiliselt läbi ühenduspunkti; |
| --- | --- |

f)

„mõõdetud kogus” – gaasi kogus, mis ülekandesüsteemi halduri mõõtmisseadmete kohaselt on teatava ajavahemiku jooksul voolanud füüsiliselt läbi ühenduspunkti;

| g) | „operatiivse tasakaalustamise konto” – kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vaheline konto, mida kasutatakse juhtimiserinevuste haldamiseks ühenduspunktis, et lihtsustada gaasiarvestust ühenduspunktiga seotud võrgu kasutajate jaoks; |
| --- | --- |

g)

„operatiivse tasakaalustamise konto” – kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vaheline konto, mida kasutatakse juhtimiserinevuste haldamiseks ühenduspunktis, et lihtsustada gaasiarvestust ühenduspunktiga seotud võrgu kasutajate jaoks;

| h) | „menetletud kogus” – gaasi kogus, mille on kindlaks määranud algatav ülekandesüsteemi haldur ja sobitav ülekandesüsteemi haldur ning mis võtab arvesse võrgu kasutaja märkimisi või ümbermärkimisi ning lepingusätteid, mis on sätestatud asjaomases transpordilepingus ja mida kasutatakse sobitamismenetluse alusena; |
| --- | --- |

h)

„menetletud kogus” – gaasi kogus, mille on kindlaks määranud algatav ülekandesüsteemi haldur ja sobitav ülekandesüsteemi haldur ning mis võtab arvesse võrgu kasutaja märkimisi või ümbermärkimisi ning lepingusätteid, mis on sätestatud asjaomases transpordilepingus ja mida kasutatakse sobitamismenetluse alusena;

| i) | „juhtimiserinevus” – ülekandesüsteemide halduri kavandatud edastatava gaasikoguse ning ühenduspunktis mõõdetud gaasikoguse vahe. |
| --- | --- |

i)

„juhtimiserinevus” – ülekandesüsteemide halduri kavandatud edastatava gaasikoguse ning ühenduspunktis mõõdetud gaasikoguse vahe.

II PEATÜKK

ÜHENDUSLEPINGUD

Artikkel 3

Üldsätted

Kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid tagavad, et iga ühenduspunkti suhtes on ühenduslepinguga hõlmatud vähemalt järgmised artiklites 6–12 täpsustatud tingimused:

| a) | voo juhtimise reeglid; |
| --- | --- |

a)

voo juhtimise reeglid;

| b) | gaasi koguste ja kvaliteedi mõõtmispõhimõtted; |
| --- | --- |

b)

gaasi koguste ja kvaliteedi mõõtmispõhimõtted;

| c) | sobitamismenetluse juhised; |
| --- | --- |

c)

sobitamismenetluse juhised;

| d) | gaasikoguste jaotamise juhised; |
| --- | --- |

d)

gaasikoguste jaotamise juhised;

| e) | suhtlusmenetlused erakorraliste sündmuste puhul; |
| --- | --- |

e)

suhtlusmenetlused erakorraliste sündmuste puhul;

| f) | ühenduslepingutest tulenevate vaidluste lahendamine; |
| --- | --- |

f)

ühenduslepingutest tulenevate vaidluste lahendamine;

| g) | ühenduslepingu muutmise menetlus. |
| --- | --- |

g)

ühenduslepingu muutmise menetlus.

Artikkel 4

Teavitamiskohustus

1.   Ülekandesüsteemide haldurid määravad kindlaks ühenduslepingutes sisalduva teabe, mis mõjutab otseselt võrgu kasutajaid, ning teavitavad neid sellest.

2.   Enne artikli 3 punktides c, d ja e osutatud juhiseid sisaldava ühenduslepingu sõlmimist või muutmist kutsuvad ülekandesüsteemide haldurid võrgu kasutajaid esitama nende eeskirjade kavandatava teksti kohta märkusi vähemalt kaks kuud enne lepingu sõlmimist või muutmist. Ülekandesüsteemide haldurid võtavad oma ühenduslepingut sõlmides või muutes võrgu kasutajate märkusi arvesse.

3.   Kui ülekandesüsteemide haldurid sõlmivad pärast käesoleva määrus jõustumist ühenduslepingu või teevad sellesse muudatusi, teatavad nad oma riiklikule järelevalveasutusele ja ENTSOGile artiklis 3 loetletud kohustuslikud tingimused ja nende muudatused kümne päeva jooksul pärast lepingu sõlmimist või muutmist. Ülekandesüsteemide haldurid esitavad kümne päeva jooksul ühenduslepingu ka teise liikmesriigi pädeva asutuse nõudmise korral.

Artikkel 5

Ühenduslepingu näidis

1.   30. juuniks 2015 töötab ENTSOG välja ja avaldab ühenduslepingu näidise projekti, mis hõlmab artiklites 6–10 sätestatud vaiketingimusi.

2.   Riiklik järelevalveasutus võib kuni 31. augustini 2015 avaldada arvmust selle kohta, kas näidisleping on kooskõlas liikmesriigi õigusega. Koostööamet võtab nõuetekohaselt arvesse riiklike järelevalveasutuste arvamusi ja esitab seejärel oma arvamuse näidislepingu kohta ENTSOGile 31. oktoobriks 2015. Olles võtnud arvesse koostööameti arvamust, avaldab ENTSOG lõpliku näidislepingu oma veebilehel 31. detsembriks 2015.

3.   Kui kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid ei suuda kooskõlas artikliga 3 ühes või mitmes artiklites 6–10 sätestatud tingimuses oma ühenduslepingus kokku leppida, sõlmivad nad kõigis tingimustes, milles nad ei ole suutnud kokku leppida, ühenduslepingu ENTSOGi näidislepingu alusel.

Artikkel 6

Voo juhtimise reeglid

1.   Voo juhtimisega seoses peavad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid

| a) | tagama, et kehtestataks reeglid selleks, et võimaldada ühenduspunktis kontrollitavat, täpset, ennustatavat ja tõhusat gaasivoogu; |
| --- | --- |

a)

tagama, et kehtestataks reeglid selleks, et võimaldada ühenduspunktis kontrollitavat, täpset, ennustatavat ja tõhusat gaasivoogu;

| b) | tagama, et kehtestataks reeglid gaasivoo juhtimiseks läbi ühenduspunkti ning sobitamismenetluse kohasest voost kõrvalekallete minimeerimiseks; |
| --- | --- |

b)

tagama, et kehtestataks reeglid gaasivoo juhtimiseks läbi ühenduspunkti ning sobitamismenetluse kohasest voost kõrvalekallete minimeerimiseks;

| c) | määrama ülekandesüsteemi halduri, kes vastutab gaasivoo juhtimise eest ühenduspunktide vahel. Kui kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid ei suuda sellise määramise suhtes kokkuleppele jõuda, siis vastutab ülekandesüsteemi haldur, kes käitab voo juhtimise seadmeid, koos teis(t)e ülekandesüsteemi(de) halduri(te)ga gaasivoo juhtimise eest läbi ühenduspunkti. |
| --- | --- |

c)

määrama ülekandesüsteemi halduri, kes vastutab gaasivoo juhtimise eest ühenduspunktide vahel. Kui kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid ei suuda sellise määramise suhtes kokkuleppele jõuda, siis vastutab ülekandesüsteemi haldur, kes käitab voo juhtimise seadmeid, koos teis(t)e ülekandesüsteemi(de) halduri(te)ga gaasivoo juhtimise eest läbi ühenduspunkti.

2.   Gaasivoo juhtimiseks otsustavad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid igas ühenduspunktis gaasi koguse ja suuna igaks gaasipäeva tunniks.

Tingimusel, et kõik kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid täidavad rõhuga seotud lepingulisi kohustusi, vastutab lõike 1 punkti c kohaselt määratud ülekandesüsteemi haldur gaasivoo juhtimise eest läbi ühenduspunkti

| a) | juhtimiserinevuse minimeerimiseks piisaval täpsuse tasemel ning |
| --- | --- |

a)

juhtimiserinevuse minimeerimiseks piisaval täpsuse tasemel ning

| b) | gaasi ülekandevõrkude tõhusaks kasutamiseks sobival stabiilsuse tasemel. |
| --- | --- |

b)

gaasi ülekandevõrkude tõhusaks kasutamiseks sobival stabiilsuse tasemel.

3.   Kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite otsustatav gaasivoo kogus ja suund peab kajastama

| a) | sobitamismenetluse tulemust; |
| --- | --- |

a)

sobitamismenetluse tulemust;

| b) | operatiivse tasakaalustamise konto muutust; |
| --- | --- |

b)

operatiivse tasakaalustamise konto muutust;

| c) | kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahelisi tõhusaid voo juhtimise kokkuleppeid, mille eesmärgiks on näiteks gaasivoo kiirendamine, aeglustamine, miinimumvoog, käidu kulutõhusus ning voo jaotamine ja/või voo suuna muutmine virtuaalses ühenduspunktis, kui see on olemas; |
| --- | --- |

c)

kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahelisi tõhusaid voo juhtimise kokkuleppeid, mille eesmärgiks on näiteks gaasivoo kiirendamine, aeglustamine, miinimumvoog, käidu kulutõhusus ning voo jaotamine ja/või voo suuna muutmine virtuaalses ühenduspunktis, kui see on olemas;

| d) | mis tahes kokkuleppeid, millega hallatakse piiriülese kaubanduse piiranguid, mis tulenevad gaasi kvaliteedierinevustest kooskõlas artikliga 15 ja/või odoreerimistavadest kooskõlas artikliga 19. |
| --- | --- |

d)

mis tahes kokkuleppeid, millega hallatakse piiriülese kaubanduse piiranguid, mis tulenevad gaasi kvaliteedierinevustest kooskõlas artikliga 15 ja/või odoreerimistavadest kooskõlas artikliga 19.

4.   Ülekandesüsteemi haldur võib otsustada muuta gaasi kogust või gaasi voo suunda või mõlemat, kui seda on vaja selleks, et

| a) | täita ühenduspunktis kohaldatavates liikmesriikide või Euroopa Liidu ohutusõigusaktides kehtestatud sätteid; |
| --- | --- |

a)

täita ühenduspunktis kohaldatavates liikmesriikide või Euroopa Liidu ohutusõigusaktides kehtestatud sätteid;

| b) | täita nõudeid, mis on sätestatud hädaolukorra lahendamise kavades ja ennetavates tegevuskavades, mis on töötatud välja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 994/2010 (7); |
| --- | --- |

b)

täita nõudeid, mis on sätestatud hädaolukorra lahendamise kavades ja ennetavates tegevuskavades, mis on töötatud välja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 994/2010 (7);

| c) | reageerida juhul, kui halduri süsteemi mõjutab erakorraline sündmus. |
| --- | --- |

c)

reageerida juhul, kui halduri süsteemi mõjutab erakorraline sündmus.

Artikkel 7

Gaasi koguse ja kvaliteedi mõõtmispõhimõtted

1.   Gaasi mahu, energia ja kvaliteedi mõõtmispõhimõtetega seonduvalt tagavad kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid, et

| a) | kehtestatakse ühenduspunktis kohaldatavate mõõtmisstandardite üksikasjad; |
| --- | --- |

a)

kehtestatakse ühenduspunktis kohaldatavate mõõtmisstandardite üksikasjad;

| b) | määratakse ülekandesüsteemi haldur, kes vastutab mõõtmisseadmete paigaldamise, käitamise ja hooldamise eest. Kõnealune haldur on kohustatud tegema kogu teabe ja andmed ühenduspunktis gaasivoogude mõõtmise kohta kättesaadavaks teis(t)ele kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemi(de) halduri(te)le õigeks ajaks ja ettenähtud sagedusega. |
| --- | --- |

b)

määratakse ülekandesüsteemi haldur, kes vastutab mõõtmisseadmete paigaldamise, käitamise ja hooldamise eest. Kõnealune haldur on kohustatud tegema kogu teabe ja andmed ühenduspunktis gaasivoogude mõõtmise kohta kättesaadavaks teis(t)ele kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemi(de) halduri(te)le õigeks ajaks ja ettenähtud sagedusega.

2.   Mõõtmisseadmete paigaldamisel, käitamisel ja hooldamisel ühenduspunktis tuleb võtta arvesse kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide halduritele liikmesriigi õigusnormidega kehtestatud tehnilisi nõudeid.

3.   Kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid lepivad kokku mõõtmispõhimõtetes, mis peavad hõlmama vähemalt järgmist:

| a) | mõõtejaama kirjeldus, sealhulgas kasutatavad mõõtmis- ja analüüsiseadmed ning andmed võimalike varuseadmete kohta, mida saab rikke korral kasutada; |
| --- | --- |

a)

mõõtejaama kirjeldus, sealhulgas kasutatavad mõõtmis- ja analüüsiseadmed ning andmed võimalike varuseadmete kohta, mida saab rikke korral kasutada;

| b) | gaasi kvaliteedinäitajad ning maht ja energia, mida mõõdetakse, samuti mõõtmisvahemik ja kasutatavate mõõteseadmete lubatud piirviga või määramatuse ülempiir, mõõtmiste sagedus, kasutatavad mõõtühikud ning standardid, mille järgi mõõtmisi tehakse, ning teisendustegurid, kui neid kasutatakse; |
| --- | --- |

b)

gaasi kvaliteedinäitajad ning maht ja energia, mida mõõdetakse, samuti mõõtmisvahemik ja kasutatavate mõõteseadmete lubatud piirviga või määramatuse ülempiir, mõõtmiste sagedus, kasutatavad mõõtühikud ning standardid, mille järgi mõõtmisi tehakse, ning teisendustegurid, kui neid kasutatakse;

| c) | menetlused ja meetodid, mida kasutatakse nende näitajate arvutamiseks, mida otseselt ei mõõdeta; |
| --- | --- |

c)

menetlused ja meetodid, mida kasutatakse nende näitajate arvutamiseks, mida otseselt ei mõõdeta;

| d) | transporditava energia määramisel lubatud piirvea või määramatuse; arvutamise meetodi kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

transporditava energia määramisel lubatud piirvea või määramatuse; arvutamise meetodi kirjeldus;

| e) | mõõdetavate näitajate puhul kasutatavate andmete valideerimisprotsessi kirjeldus; |
| --- | --- |

e)

mõõdetavate näitajate puhul kasutatavate andmete valideerimisprotsessi kirjeldus;

| f) | mõõtmise valideerimise ja kvaliteeditagamise kord, sealhulgas verifitseerimis- ja kohandamismenetlused, milles kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid kokku lepivad; |
| --- | --- |

f)

mõõtmise valideerimise ja kvaliteeditagamise kord, sealhulgas verifitseerimis- ja kohandamismenetlused, milles kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid kokku lepivad;

| g) | kord, mille kohaselt kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid esitavad üksteisele mõõdetavate näitajate andmeid, sealhulgas sagedus ja sisu; |
| --- | --- |

g)

kord, mille kohaselt kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid esitavad üksteisele mõõdetavate näitajate andmeid, sealhulgas sagedus ja sisu;

| h) | konkreetne signaalide ja häirete nimekiri, mida esitab (esitavad) kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemi(de) haldur(id), kes käitab (käitavad) mõõtmisseadmeid, teis(t)ele ülekandesüsteemi halduri(te)le; |
| --- | --- |

h)

konkreetne signaalide ja häirete nimekiri, mida esitab (esitavad) kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemi(de) haldur(id), kes käitab (käitavad) mõõtmisseadmeid, teis(t)ele ülekandesüsteemi halduri(te)le;

| i) | mõõtmise korrektsiooni määramise meetod ning võimalikud hilisemad menetlused, mis võivad olla vajalikud ajutises olukorras, milles mõõtmisseadmed on või on olnud ekslikud (kas alla või üle ettenähtud määramatuse vahemiku). Ülekandesüsteemi haldur võtab vajalikud meetmeid selle olukorra kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

i)

mõõtmise korrektsiooni määramise meetod ning võimalikud hilisemad menetlused, mis võivad olla vajalikud ajutises olukorras, milles mõõtmisseadmed on või on olnud ekslikud (kas alla või üle ettenähtud määramatuse vahemiku). Ülekandesüsteemi haldur võtab vajalikud meetmeid selle olukorra kõrvaldamiseks;

| j) | juhised, mida kohaldatakse kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahel mõõtmisseadmete rikke korral; |
| --- | --- |

j)

juhised, mida kohaldatakse kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahel mõõtmisseadmete rikke korral;

| k) | juhised, mida kohaldatakse kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahel






  i) | mõõtmisrajatisele juurdepääsuks; |
| --- | --- | --- |

k)

juhised, mida kohaldatakse kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahel

i)

mõõtmisrajatisele juurdepääsuks;

| ii) | mõõtmisrajatise täiendavaks verifitseerimiseks; |
| --- | --- |

ii)

mõõtmisrajatise täiendavaks verifitseerimiseks;

| iii) | mõõtmisrajatise muutmiseks; |
| --- | --- |

iii)

mõõtmisrajatise muutmiseks;

| iv) | mõõtmisrajatises kalibreerimise või hooldustöö ajal juuresviibimiseks. |
| --- | --- |

iv)

mõõtmisrajatises kalibreerimise või hooldustöö ajal juuresviibimiseks.

4.   Kui kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid ei täida lõigetes 1 ja 3 sätestatud kohustusi, siis

| a) | vastutab mõõtmisseadmete üle kontrolli omav ülekandesüsteemi haldur selliste seadmete paigaldamise, käitamise ja hooldamise eest ning gaasivoogude mõõtmise kohta ühenduspunktis teisele ülekandesüsteemi haldurile andmete õigeaegse esitamise eest; |
| --- | --- |

a)

vastutab mõõtmisseadmete üle kontrolli omav ülekandesüsteemi haldur selliste seadmete paigaldamise, käitamise ja hooldamise eest ning gaasivoogude mõõtmise kohta ühenduspunktis teisele ülekandesüsteemi haldurile andmete õigeaegse esitamise eest;

| b) | kohaldatakse Euroopa standardi EN1776 „Gaasivarustuse süsteemid. Maagaasi mõõtejaamad” kehtivat versiooni. |
| --- | --- |

b)

kohaldatakse Euroopa standardi EN1776 „Gaasivarustuse süsteemid. Maagaasi mõõtejaamad” kehtivat versiooni.

Artikkel 8

Sobitamismenetluse eeskirjad

1.   Sobitamismenetlusega seoses peavad kõrvutiasuvate süsteemide ülekandesüsteemide haldurid kehtestama

| a) | sobitamismenetlust üksikasjalikult kirjeldavad eeskirjad, mis võtavad vajaduse korral arvesse päeva-tunni märkimiskorda; |
| --- | --- |

a)

sobitamismenetlust üksikasjalikult kirjeldavad eeskirjad, mis võtavad vajaduse korral arvesse päeva-tunni märkimiskorda;

| b) | selliste asjakohaste andmete edastamist ja töötlemist reguleerivad eeskirjad kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahel, mille põhjal arvutatakse gaasi töödeldud koguseid ning kinnitatud koguseid võrgu kasutajate jaoks ning gaasi kogust, mille liikumist ühenduspunkti(de) kaudu on vaja kavandada. |
| --- | --- |

b)

selliste asjakohaste andmete edastamist ja töötlemist reguleerivad eeskirjad kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahel, mille põhjal arvutatakse gaasi töödeldud koguseid ning kinnitatud koguseid võrgu kasutajate jaoks ning gaasi kogust, mille liikumist ühenduspunkti(de) kaudu on vaja kavandada.

2.   Märkimist ja ümbermärkimist hallatakse kooskõlas järgmisega:

| a) | sobitamiseeskirja kohaldamine peab andma kummagi võrgu kasutajate paari jaoks mõlemal ühenduspunkti poolel tulemuseks samased kinnitatud kogused, kui menetletud koguseid ei ühtlustata; |
| --- | --- |

a)

sobitamiseeskirja kohaldamine peab andma kummagi võrgu kasutajate paari jaoks mõlemal ühenduspunkti poolel tulemuseks samased kinnitatud kogused, kui menetletud koguseid ei ühtlustata;

| b) | kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid võivad leppida kokku, et hallatakse või rakendatakse muud sobitamiseeskirja kui väiksema koguse reegel, tingimusel et see eeskiri avaldatakse ning et võrgu kasutajaid kutsutakse esitama kavandatava sobitamiseeskirja kohta märkusi vähemalt kahe kuu pikkuse perioodi jooksul pärast kõnealuse eeskirja avaldamist; |
| --- | --- |

b)

kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid võivad leppida kokku, et hallatakse või rakendatakse muud sobitamiseeskirja kui väiksema koguse reegel, tingimusel et see eeskiri avaldatakse ning et võrgu kasutajaid kutsutakse esitama kavandatava sobitamiseeskirja kohta märkusi vähemalt kahe kuu pikkuse perioodi jooksul pärast kõnealuse eeskirja avaldamist;

| c) | kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid täpsustavad oma vastavad rollid sobitamismenetluses, märkides, kas nad on algatavad või sobitavad süsteemihaldurid; |
| --- | --- |

c)

kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid täpsustavad oma vastavad rollid sobitamismenetluses, märkides, kas nad on algatavad või sobitavad süsteemihaldurid;

| d) | kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid täpsustavad sobitamismenetluses kohaldatava ajakava märkimise ja ümbermärkimise tsükli raames, võttes arvesse, et kogu sobitamismenetlus ei tohi võtta rohkem kui kaks tundi alates märkimise ja ümbermärkimise algusest, ning võtavad arvesse






  i) | andmeid, mida on vaja kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahel vahetada, et võimaldada neil teavitada võrgu kasutajaid kinnitatud kogustest enne märkimise ja ümbermärkimise tsükli lõppu, sealhulgas vähemalt lõike 4 punktis b osutatud andmeid; |
| --- | --- | --- |

d)

kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid täpsustavad sobitamismenetluses kohaldatava ajakava märkimise ja ümbermärkimise tsükli raames, võttes arvesse, et kogu sobitamismenetlus ei tohi võtta rohkem kui kaks tundi alates märkimise ja ümbermärkimise algusest, ning võtavad arvesse

i)

andmeid, mida on vaja kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahel vahetada, et võimaldada neil teavitada võrgu kasutajaid kinnitatud kogustest enne märkimise ja ümbermärkimise tsükli lõppu, sealhulgas vähemalt lõike 4 punktis b osutatud andmeid;

| ii) | alapunktis i määratletud andmevahetusprotsess peab võimaldama kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide halduritel teostada kõik arvutus- ja suhtlusetapid täpselt ja õigel ajal. |
| --- | --- |

ii)

alapunktis i määratletud andmevahetusprotsess peab võimaldama kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide halduritel teostada kõik arvutus- ja suhtlusetapid täpselt ja õigel ajal.

3.   Ühenduspunktis märkimisi töödeldes tagavad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid, et mõlemal ühenduspunkti poolel arvutatakse gaasivoogu pidevalt, võttes arvesse võimalikku ajutist vooluhulga vähenemist tulenevalt artikli 6 lõikes 4 osutatud tingimustest ühenduspunkti ühel või mõlemal poolel.

4.   Iga ühenduslepingu andmevahetust käsitlevates sätetes nähakse sobitamismenetluse jaoks ette järgmine:

| a) | kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahel andmevahetuse kasutamine kooskõlastamisprotsessi jaoks; |
| --- | --- |

a)

kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite vahel andmevahetuse kasutamine kooskõlastamisprotsessi jaoks;

| b) | sobitamismenetluse andmevahetuses sisalduv ühtlustatud teave, mis hõlmab vähemalt järgmist:






  i) | ühenduspunkti tunnusandmed; |
| --- | --- | --- |

b)

sobitamismenetluse andmevahetuses sisalduv ühtlustatud teave, mis hõlmab vähemalt järgmist:

i)

ühenduspunkti tunnusandmed;

| ii) | võrgu kasutaja tunnusandmed või vajaduse korral tema portfelli tunnusandmed; |
| --- | --- |

ii)

võrgu kasutaja tunnusandmed või vajaduse korral tema portfelli tunnusandmed;

| iii) | võrgu kasutajale gaasi tarniva või temalt vastu võtva poole tunnusandmed või vajaduse korral tema portfelli tunnusandmed; |
| --- | --- |

iii)

võrgu kasutajale gaasi tarniva või temalt vastu võtva poole tunnusandmed või vajaduse korral tema portfelli tunnusandmed;

| iv) | sobitatava gaasivoo algus- ja lõpuaeg; |
| --- | --- |

iv)

sobitatava gaasivoo algus- ja lõpuaeg;

| v) | gaasipäev; |
| --- | --- |

v)

gaasipäev;

| vi) | menetletud ja kinnitatud kogused; |
| --- | --- |

vi)

menetletud ja kinnitatud kogused;

| vii) | gaasivoo suund. |
| --- | --- |

vii)

gaasivoo suund.

5.   Kui kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid oma ühenduslepingus teisiti kokku ei lepi, kehtib järgmine:

| a) | ülekandesüsteemide haldurid kasutavad väiksema koguse reeglit. Väiksema koguse reegli vaikimisi kohaldamist võib piirata üksnes juhul, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.3.1 tingimused ja kui selle kohaldamisega takistataks kindla võimsuse pakkumist ülekoormuse haldamise korra raames; |
| --- | --- |

a)

ülekandesüsteemide haldurid kasutavad väiksema koguse reeglit. Väiksema koguse reegli vaikimisi kohaldamist võib piirata üksnes juhul, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.3.1 tingimused ja kui selle kohaldamisega takistataks kindla võimsuse pakkumist ülekoormuse haldamise korra raames;

| b) | voojuhtimisseadmete üle kontrolli omav ülekandesüsteemi haldur on sobitav ülekandesüsteemi haldur; |
| --- | --- |

b)

voojuhtimisseadmete üle kontrolli omav ülekandesüsteemi haldur on sobitav ülekandesüsteemi haldur;

| c) | ülekandesüsteemi haldurid viivad ellu sobitamismenetluse järgmistes üksteisele järgnevates etappides:






  i) | algatav ülekandesüsteemihalduri arvutab ja saadab menetletud gaasikogused neljakümne viie minuti jooksul märkimise või ümbermärkimise tsükli algusest; |
| --- | --- | --- |

c)

ülekandesüsteemi haldurid viivad ellu sobitamismenetluse järgmistes üksteisele järgnevates etappides:

i)

algatav ülekandesüsteemihalduri arvutab ja saadab menetletud gaasikogused neljakümne viie minuti jooksul märkimise või ümbermärkimise tsükli algusest;

| ii) | sobitav ülekandesüsteemi haldur arvutab ja saadab kinnitatud gaasikogused üheksakümne minuti jooksul märkimise või ümbermärkimise tsükli algusest; |
| --- | --- |

ii)

sobitav ülekandesüsteemi haldur arvutab ja saadab kinnitatud gaasikogused üheksakümne minuti jooksul märkimise või ümbermärkimise tsükli algusest;

| iii) | kinnitatud gaasikoguste saatmine võrgu kasutajatele ning kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurite poolt ühenduspunkti läbiva gaasivoo kavandamine toimub kahe tunni jooksul märkimise või ümbermärkimise tsükli algusest. Kirjeldatud üksteisele järgnevad etapid ei piira määruse (EL) nr 984/2013 artiklis 22 ja käesoleva artikli lõike 2 punktis d osutatud minimaalsete katkestusest etteteatamise aegade kohaldamist. |
| --- | --- |

iii)

kinnitatud gaasikoguste saatmine võrgu kasutajatele ning kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurite poolt ühenduspunkti läbiva gaasivoo kavandamine toimub kahe tunni jooksul märkimise või ümbermärkimise tsükli algusest. Kirjeldatud üksteisele järgnevad etapid ei piira määruse (EL) nr 984/2013 artiklis 22 ja käesoleva artikli lõike 2 punktis d osutatud minimaalsete katkestusest etteteatamise aegade kohaldamist.

Artikkel 9

Gaasikoguste jaotamise eeskirjad

1.   Gaasikoguste jaotamisega seonduvalt sätestavad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid juhised, mis tagavad jaotatud koguste kooskõla mõlemal ühenduspunkti poolel.

2.   Kui ühenduslepingus teisiti kokku ei lepita, kasutavad ülekandesüsteemi haldurid operatiivse tasakaalustamise kontot. Mõõtmisseadmete üle kontrolli omav ülekandesüsteemi haldur, kasutades valideeritud koguseid, arvutab operatiivse tasakaalustamise konto uue väärtuse ning teatab selle kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi halduri(te)le.

3.   Kui kasutatakse operatiivse tasakaalustamise kontot, siis

| a) | juhtimiserinevus jaotatakse kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite operatiivse tasakaalustamise kontole ning iga kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemi halduri poolt oma vastavatele võrgu kasutajatele teatatud jaotatud kogused peavad olema võrdsed kinnitatud kogustega; |
| --- | --- |

a)

juhtimiserinevus jaotatakse kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite operatiivse tasakaalustamise kontole ning iga kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemi halduri poolt oma vastavatele võrgu kasutajatele teatatud jaotatud kogused peavad olema võrdsed kinnitatud kogustega;

| b) | kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid hoiavad operatiivse tasakaalustamise konto bilanssi võimalikult nullilähedasena; |
| --- | --- |

b)

kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid hoiavad operatiivse tasakaalustamise konto bilanssi võimalikult nullilähedasena;

| c) | operatiivse tasakaalustamise konto piirmäärade puhul võetakse arvesse iga ühenduspunkti ja/või ühendatud ülekandevõrkude spetsiifilisi omadusi, eelkõige järgmist:






  i) | ühenduspunkti füüsilised omadused; |
| --- | --- | --- |

c)

operatiivse tasakaalustamise konto piirmäärade puhul võetakse arvesse iga ühenduspunkti ja/või ühendatud ülekandevõrkude spetsiifilisi omadusi, eelkõige järgmist:

i)

ühenduspunkti füüsilised omadused;

| ii) | iga ülekandevõrgu mahuvaru võimalused; |
| --- | --- |

ii)

iga ülekandevõrgu mahuvaru võimalused;

| iii) | ühenduspunkti kogu tehniline võimsus; |
| --- | --- |

iii)

ühenduspunkti kogu tehniline võimsus;

| iv) | gaasivoo dünaamika ühendatud ülekandevõrkudes. |
| --- | --- |

iv)

gaasivoo dünaamika ühendatud ülekandevõrkudes.

Operatiivse tasakaalustamise konto väärtuse jõudmisel ettemääratud piirmääradeni võivad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid leppida kokku piirmäärade suurendamises, et tagada võrgu kasutajatele jaotatud koguseid, mis on võrdsed nende kinnitatud kogustega, või muul juhul jaotada võrgu kasutajatele kogused võrdeliselt mõõdetud kogusega.

4.   Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid võivad leppida operatiivse tasakaalustamise konto pidamisest või rakendamisest erinevas jaotusreeglis tingimusel, et see eeskiri avaldatakse ning et võrgu kasutajaid kutsutakse üles esitama kavandatava jaotuseeskirja kohta märkuseid vähemalt kahe kuu jooksul pärast selle eeskirja avaldamist.

Artikkel 10

Suhtlusmenetlused erakorraliste sündmuste puhul

1.   Kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid tagavad, et kehtestatakse suhtlusmenetlused, mis võimaldavad kiiret ja samaaegset suhtlust erakorraliste sündmuste puhul. Kui ei lepita teisiti kokku, suhtlevad asjassepuutuvad ülekandesüsteemide haldurid omavahel suuliselt inglise keeles, millele järgneb elektrooniline kirjalik kinnitus.

2.   Erakorralisest sündmusest mõjutatud ülekandesüsteemi haldur peab esitama kogu vajaliku teabe sellise erakorralise sündmuse toimumisest, teavitades oma võrgu kasutajaid, kui nende kinnitatud kogustele võib avalduda mõju, vähemalt käesoleva lõike punktide b ja c ulatuses ja kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurit (haldureid) käesoleva lõike punktide a ja c ulatuses, järgmiselt:

| a) | võimalik mõju kogustele ja kvaliteedile gaasi puhul, mida on võimalik läbi ühenduspunkti transportida; |
| --- | --- |

a)

võimalik mõju kogustele ja kvaliteedile gaasi puhul, mida on võimalik läbi ühenduspunkti transportida;

| b) | võimalik mõju asjaomas(t)es ühenduspunkti(de)s aktiivsetele võrgu kasutajatele kinnitatud kogustele; |
| --- | --- |

b)

võimalik mõju asjaomas(t)es ühenduspunkti(de)s aktiivsetele võrgu kasutajatele kinnitatud kogustele;

| c) | erakorralise sündmuse oodatav ja tegelik lõpptähtaeg. |
| --- | --- |

c)

erakorralise sündmuse oodatav ja tegelik lõpptähtaeg.

3.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1227/2011 (8) ja selle rakendusaktides kehtestatud sätete kohaldamist.

Artikkel 11

Ühenduslepingutest tulenevate vaidluste lahendamine

1.   Kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid püüavad lahendada kõiki ühenduslepingust tulenevaid või sellega seotult tekkivaid probleeme sõbralikult ning sätestama ühenduslepingus vaidluste lahendamise mehhanismi vaidluste puhuks, mida ei õnnestu sõbralikult lahendada.

Vaidluste lahendamise mehhanism peab nägema ette vähemalt järgmise:

| a) | kohaldatav õigus ning |
| --- | --- |

a)

kohaldatav õigus ning

| b) | pädev kohus või ekspertide nimetamise tingimused kas institutsionaalse foorumi raames või juhtumipõhiselt, mis võib hõlmata vahekohtumenetlust. |
| --- | --- |

b)

pädev kohus või ekspertide nimetamise tingimused kas institutsionaalse foorumi raames või juhtumipõhiselt, mis võib hõlmata vahekohtumenetlust.

Kui vaidluste lahendamise mehhanism on vahekohtumenetlus, kohaldatakse välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni.

2.   Kui vaidluste lahendamise mehhanismi kohta kokkulepe puudub, kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 44/2001 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 593/2008 (10).

Artikkel 12

Muutmisprotsess

1.   Kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid kehtestavad oma ühenduslepingu jaoks läbipaistva ja üksikasjaliku muutmisprotsessi, mille algatab ühe ülekandesüsteemi halduri kirjalik teade.

2.   Kui kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid ei suuda muutmisprotsessi suhtes kokku leppida, võivad nad kasutada artikli 11 alusel koostatud vaidluste lahendamise mehhanisme.

III PEATÜKK

MÕÕTÜHIKUD

Artikkel 13

Ühine mõõtühikute komplekt

1.   Iga ülekandesüsteemihaldur kasutab määrusega (EÜ) nr 715/2009 seotud mis tahes andmevahetuse ja andmete avaldamise puhul käesolevas artiklis sätestatud ühist mõõtühikute komplekti.

2.   Rõhu, temperatuuri, mahu, ülemise kütteväärtuse, energia ning Wobbe'i indeksi puhul kasutavad ülekandesüsteemide haldurid järgmisi mõõtühikuid:

| a) | rõhk: baar |
| --- | --- |

a)

rõhk: baar

| b) | temperatuur: °C (kraadi Celsiuse järgi) |
| --- | --- |

b)

temperatuur: °C (kraadi Celsiuse järgi)

| c) | maht: m3 |
| --- | --- |

c)

maht: m3

| d) | ülemine kütteväärtus: kWh/m3 |
| --- | --- |

d)

ülemine kütteväärtus: kWh/m3

| e) | energia: kWh (ülemise kütteväärtuse alusel) |
| --- | --- |

e)

energia: kWh (ülemise kütteväärtuse alusel)

| f) | Wobbe'i indeks: kWh/m3 (ülemise kütteväärtuse alusel) |
| --- | --- |

f)

Wobbe'i indeks: kWh/m3 (ülemise kütteväärtuse alusel)

Rõhu puhul märgivad ülekandesüsteemide haldurid, kas näit viitab absoluutsele (baar (a)) või suhtelisele rõhule (baar (g)).

Mahu võrdlustingimused on 0 °C ja 1,01325 baari (a). Ülemise kütteväärtuse, energia ja Wobbe'i indeksi puhul on võrdlus-süttimistemperatuur vaikimisi 25 °C.

Kui ülekandesüsteemide haldurid edastavad andmeid mahu, ülemise kütteväärtuse, energia ja Wobbe'i indeksi kohta, täpsustavad nad alati, millistel võrdlustingimustel on väärtused arvutatud.

3.   Kui üks liikmesriik on ühendatud ainult ühe muu liikmesriigiga, võivad kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid ja pooled, kellega nad suhtlevad, leppida kokku, et määrusega (EÜ) nr 715/2009 seotud andmevahetusel jätkatakse lisavõrdlustingimuste kasutamist, kui nende riiklikud reguleerivad asutused on selle kasutamise heaks kiitnud.

Artikkel 14

Täiendavad mõõtühikud

Ülekandesüsteemide haldurid ja pooled, kellega nad suhtlevad määrusega (EÜ) nr 715/2009 seonduvalt, võivad leppida kokku, et lisaks ühisele mõõtühikute komplektile kasutatakse andmevahetusel või andmete avaldamisel lisamõõtühikuid või -võrdlustingimusi. Sellises olukorras tehakse võrdlustingimuste vaheline ümberarvestus gaasi tegeliku koostise alusel. Kui asjakohane teave gaasi koostise kohta ei ole kättesaadav, peavad kasutatavad ümberarvestustegurid olema kooskõlas lisaga, mis põhineb Euroopa standardi EN ISO 13443 „Maagaas – standardsed võrdlustingimused” kehtival versioonil.

IV PEATÜKK

GAASI KVALITEET JA ODOREERIMINE

Artikkel 15

Gaasi kvaliteedierinevustest tulenevate piiriülese kaubanduse piirangute haldamine

1.   Ülekandesüsteemi haldurid teevad koostööd, et vältida gaasikvaliteedi erinevustest tulenevaid piiriülese kaubanduse piiranguid. Kõnealused toimingud, mida ülekandesüsteemide haldurid algatavad ja teevad oma tavapärase tegevuse käigus, võivad hõlmata muu hulgas vahetamist ja kokkusegamist.

2.   Kui asjaomased ülekandesüsteemi haldurid ei saa vältida mõnda gaasikvaliteedi erinevustest tulenevat piiriülese kaubanduse piirangut ning riiklikud reguleerivad ametiasutused on selle teatavaks võtnud, võivad kõnealused asutused nõuda ülekandesüsteemi halduritelt kaheteistkümne kuu jooksul järgmisi punktides a–e osutatud toimingute tegemist esitatud järjekorras:

| a) | teha koostööd ja töötada välja tehniliselt teostatavad alternatiivsed lahendused, millega ei muudetaks gaasi kvaliteedispetsifikatsioone ning mille seas võivad olla vookohustused ja gaasi töötlemine, et kõrvaldada teatavaks võetud piirang; |
| --- | --- |

a)

teha koostööd ja töötada välja tehniliselt teostatavad alternatiivsed lahendused, millega ei muudetaks gaasi kvaliteedispetsifikatsioone ning mille seas võivad olla vookohustused ja gaasi töötlemine, et kõrvaldada teatavaks võetud piirang;

| b) | teha ühiselt tehniliselt teostatavate alternatiivsete lahenduste kulude ja kasulikkuse analüüs, et selgitada välja, milline neist on majanduslikult tõhus, ning leida kulude ja kasu jaotus mõjutatud poolte kategooriate kaupa; |
| --- | --- |

b)

teha ühiselt tehniliselt teostatavate alternatiivsete lahenduste kulude ja kasulikkuse analüüs, et selgitada välja, milline neist on majanduslikult tõhus, ning leida kulude ja kasu jaotus mõjutatud poolte kategooriate kaupa;

| c) | koostada prognoos iga alternatiivse lahenduse rakendusaja kohta; |
| --- | --- |

c)

koostada prognoos iga alternatiivse lahenduse rakendusaja kohta;

| d) | korraldada väljaselgitatud teostatavate lahenduste üle avalik arutelu ning võtta selle tulemusi arvesse; |
| --- | --- |

d)

korraldada väljaselgitatud teostatavate lahenduste üle avalik arutelu ning võtta selle tulemusi arvesse;

| e) | esitada vastavatele riiklikele reguleerivatele ametiasutustele heakskiitmiseks ja iga asjakohase liikmesriigi muudele pädevatele asutustele teavitamiseks teatavaks võetud piirangu kõrvaldamise ühisettepanek, mis sisaldab selle rakendamise ajakava, lähtudes kulude ja kasulikkuse analüüsist ning avaliku arutelu tulemustest. |
| --- | --- |

e)

esitada vastavatele riiklikele reguleerivatele ametiasutustele heakskiitmiseks ja iga asjakohase liikmesriigi muudele pädevatele asutustele teavitamiseks teatavaks võetud piirangu kõrvaldamise ühisettepanek, mis sisaldab selle rakendamise ajakava, lähtudes kulude ja kasulikkuse analüüsist ning avaliku arutelu tulemustest.

Kui asjaomased ülekandesüsteemide haldurid ei jõua lahenduse suhtes kokkuleppele, teatab iga ülekandesüsteemihaldur sellest viivitamata oma riiklikule reguleerivale ametiasutusele.

3.   Enne lõike 2 punkti e kohase otsuse vastuvõtmist konsulteerib iga riiklik reguleeriv ametiasutus asjaomaste liikmesriikide reguleerivate ametiasutustega. Otsuse tegemisel võtab iga riiklik reguleeriv ametiasutus arvesse kõrvuti asuvate piirkondade reguleerivate ametiasutuste arvamust, et saavutada kooskõlastatud ja vastastikusel kokkuleppel põhinev otsus.

Artikkel 16

Gaasi kvaliteedi lühiajaline jälgimine – andmete avaldamine

Ülekandesüsteemide haldurid avaldavad oma veebilehel iga ühenduspunkti kohta sagedusega vähemalt üks kord gaasipäeva tunnis kõigis füüsilistes ühenduspunktides vahetult nende ülekandevõrkudesse siseneva gaasi Wobbe'i indeksi ja ülemise kütteväärtuse. ENTSOG avaldab määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 3.1.1 alapunkti 1 alapunkti h kohaselt loodud üleliidulisel kesksel läbipaistvuse platvormil lingi asjakohasele teabele ülekandesüsteemide haldurite veebilehtedel.

Artikkel 17

Gaasi kvaliteedi lühiajalise muutumise kohta teabe andmine

1.   Lisaks ühenduspunktidele kohaldatakse käesolevat artiklit ka muude selliste ülekandevõrgupunktide suhtes, kus gaasi kvaliteeti mõõdetakse.

2.   Ülekandesüsteemi haldur võib valida ühe või mitu järgmist osalist, kes saavad gaasi kvaliteedi muutumise kohta teavet:

| a) | vahetult ülekandesüsteemi halduri võrku ühendatud lõppkliendid, kelle tööprotsessidele gaasi kvaliteedi muutused kahjulikku mõju avaldavad, või sellise lõppkliendi, kelle tööprotsessidele gaasi kvaliteedi muutused kahjulikku mõju avaldavad, nimel tegutsev võrgu kasutaja, kui liikmesriigi eeskirjad ei näe ette vahetut lepingulist suhet ülekandesüsteemi halduri ja tema vahetult ühendatud lõppkasutajate vahel; |
| --- | --- |

a)

vahetult ülekandesüsteemi halduri võrku ühendatud lõppkliendid, kelle tööprotsessidele gaasi kvaliteedi muutused kahjulikku mõju avaldavad, või sellise lõppkliendi, kelle tööprotsessidele gaasi kvaliteedi muutused kahjulikku mõju avaldavad, nimel tegutsev võrgu kasutaja, kui liikmesriigi eeskirjad ei näe ette vahetut lepingulist suhet ülekandesüsteemi halduri ja tema vahetult ühendatud lõppkasutajate vahel;

| b) | vahetult ülekandesüsteemi halduri võrku ühendatud jaotussüsteemihaldurid, kellel on ühendatud lõppkliente, kelle tööprotsessidele gaasi kvaliteedi muutused kahjulikku mõju avaldavad; |
| --- | --- |

b)

vahetult ülekandesüsteemi halduri võrku ühendatud jaotussüsteemihaldurid, kellel on ühendatud lõppkliente, kelle tööprotsessidele gaasi kvaliteedi muutused kahjulikku mõju avaldavad;

| c) | vahetult ülekandesüsteemi halduri võrku ühendatud hoiustamissüsteemihaldurid, kelle tööprotsessidele gaasi kvaliteedi muutused kahjulikku mõju avaldavad. |
| --- | --- |

c)

vahetult ülekandesüsteemi halduri võrku ühendatud hoiustamissüsteemihaldurid, kelle tööprotsessidele gaasi kvaliteedi muutused kahjulikku mõju avaldavad.

3.   Iga ülekandesüsteemihaldur

| a) | koostab nimekirja gaasi kvaliteeti käsitleva näitliku teabe saamise õigusega pooltest ja haldab seda; |
| --- | --- |

a)

koostab nimekirja gaasi kvaliteeti käsitleva näitliku teabe saamise õigusega pooltest ja haldab seda;

| b) | teeb eespool esitatud nimekirjas loetletud pooltega koostööd, et hinnata






  i) | millist asjakohast teavet gaasi kvaliteedi näitajate kohta esitada; |
| --- | --- | --- |

b)

teeb eespool esitatud nimekirjas loetletud pooltega koostööd, et hinnata

i)

millist asjakohast teavet gaasi kvaliteedi näitajate kohta esitada;

| ii) | teabe esitamise sagedust; |
| --- | --- |

ii)

teabe esitamise sagedust;

| iii) | etteteatamise aega; |
| --- | --- |

iii)

etteteatamise aega;

| iv) | suhtlusmeetodit. |
| --- | --- |

iv)

suhtlusmeetodit.

4.   Lõige 3 ei pane ülekandesüsteemide halduritele kohustust paigaldada täiendavaid mõõte- või prognoosimisseadmeid, kui riiklik reguleeriv asutus teisiti ei nõua. Käesoleva artikli lõike 3 punkti b alapunkti i kohane teave esitatakse ülekandesüsteemi halduri parima hinnanguna antud ajahetkel ning teabe saaja sisemiseks kasutamiseks.

Artikkel 18

Gaasi kvaliteedi pikaajaline jälgimine ülekandesüsteemides

1.   ENTSOG avaldab igal teisel aastal ülekandesüsteemide gaasi kvaliteedi jälgimise pikaajalise ülevaate, et teha kindlaks gaasi kvaliteedinäitajate potentsiaalsed suundumused ning vastav potentsiaalne varieeruvus järgmisel kümnel aastal. Esimene selline pikaajaline gaasi kvaliteedi jälgimise ülevaade avaldatakse koos 2017. aasta kümneaastase võrguarenduskavaga.

2.   Ülevaade põhineb ENTSOGis määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 12 lõike 1 kohaselt kehtestatud piirkondliku koostöö raames kogutud sisendil.

3.   Gaasi kvaliteedi pikaajalise jälgimise ülevaade hõlmab vähemalt Wobbe'i indeksit ja ülemist kütteväärtust. Pärast lõikes 8 osutatud sidusrühmadega konsulteerimist võib lisada täiendavaid gaasi kvaliteedinäitajaid.

4.   Gaasi kvaliteedi pikaajalise jälgimise ülevaade kirjeldab gaasi kvaliteedi perspektiivist potentsiaalseid uusi tarneallikaid.

5.   Selleks et teha kindlaks vastavate ülevaates kasutatavate tarneallikate jaoks gaasi kvaliteedinäitajate võrdlusväärtused, analüüsitakse eelmisi aastaid. Kõnealuseid andmeid võib asendada sidusrühmade sisendandmetega, mis saadakse lõikes 8 osutatud sidusrühmade kaasamise käigus.

6.   Analüüsiga tuleb iga uuritava gaasi kvaliteedinäitaja ja iga piirkonna kohta leida vahemik, mille piires näitaja võib muutuda.

7.   Gaasi kvaliteedi pikaajalise jälgimise ülevaade peab olema kooskõlas ja seda tuleb ühtlustada samal ajal koostatava ENTSOGi ELi hõlmava kümneaastase võrguarenduskavaga.

8.   ELi hõlmava kümneaastase võrguarenduskava puhul kasutatavat sidusrühmade konsulteerimise protsessi laiendatakse nii, et see hõlmaks ühe elemendina gaasi kvaliteeti. Selle protsessi käigus kutsutakse sidusrühmi üles esitama ENTSOGile oma seisukohti tarnitava gaasi kvaliteedinäitajate arengu kohta.

Artikkel 19

Odoreerimistavade erinevustest tulenevate piiriülese kaubanduse tõkete haldamine

1.   Kui asjaomased ülekandesüsteemi haldurid ei saa vältida mingit odoreerimistavade erinevustest tulenevat piiriülese kaubanduse piirangut ning liikmesriikide ametiasutused on selle teatavaks võtnud, võivad kõnealused asutused nõuda, et ülekandesüsteemi haldurid saavutaksid teatavaks võetud piirangu lahendamiseks kuue kuu jooksul kokkuleppe, mis võib hõlmata vahetust ja vookohustusi. Asjaomased kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid esitavad kokkuleppe oma vastavatele riiklikele ametiasutustele heakskiitmiseks.

2.   Kui asjaomased ülekandesüsteemide haldurid ei suuda lõikes 1 osutatud kuuekuulise perioodi jooksul kokkuleppele jõuda või kui riiklikud ametiasutused nõustuvad, et asjaomaste kõrvuti asuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurite pakutud kokkulepe ei ole piirangu kõrvaldamiseks piisavalt tõhus, peavad asjaomased ülekandesüsteemide haldurid koostama koostöös riiklike ametiasutustega järgmise kaheteistkümne kuu jooksul üksikasjaliku kava, mis sätestab kõige kulutõhusama meetodi teatavaks võetud piirangu kõrvaldamiseks konkreetses piiriüleses ühenduspunktis.

3.   Lõikest 2 tulenevate kohustuste täitmiseks teevad asjaomased ülekandesüsteemide haldurid järgmised toimingud esitatud järjekorras:

| a) | koostavad valikuvariandid piirangu kõrvaldamiseks, selgitades välja ja hinnates järgmist:






  i) | üleminek piiriülesele füüsilisele odoreerimata gaasi voole; |
| --- | --- | --- |

a)

koostavad valikuvariandid piirangu kõrvaldamiseks, selgitades välja ja hinnates järgmist:

i)

üleminek piiriülesele füüsilisele odoreerimata gaasi voole;

| ii) | potentsiaalne füüsiline odoreeritud gaasi voog odoreerimata ülekandevõrku või selle osasse ning allavoolu ühendatud süsteemidesse; |
| --- | --- |

ii)

potentsiaalne füüsiline odoreeritud gaasi voog odoreerimata ülekandevõrku või selle osasse ning allavoolu ühendatud süsteemidesse;

| iii) | piiriülese füüsilise gaasivoo vastuvõetav lõhnaainesisaldus; |
| --- | --- |

iii)

piiriülese füüsilise gaasivoo vastuvõetav lõhnaainesisaldus;

| b) | teevad ühiselt tehniliselt teostatavate variantide kulude ja tulude analüüsi, et teha kindlaks majanduslikult tõhusad lahendused. Selline analüüs






  i) | võtab arvesse turvalisuse taset; |
| --- | --- | --- |

b)

teevad ühiselt tehniliselt teostatavate variantide kulude ja tulude analüüsi, et teha kindlaks majanduslikult tõhusad lahendused. Selline analüüs

i)

võtab arvesse turvalisuse taset;

| ii) | sisaldab teavet transporditava gaasi prognoositavate mahtude ning taristuinvesteeringuteks vajalike kulude üksikasjade kohta; |
| --- | --- |

ii)

sisaldab teavet transporditava gaasi prognoositavate mahtude ning taristuinvesteeringuteks vajalike kulude üksikasjade kohta;

| iii) | kirjeldab kulude ja kasulikkuse jaotumist mõjutatud poolte kategooriate vahel; |
| --- | --- |

iii)

kirjeldab kulude ja kasulikkuse jaotumist mõjutatud poolte kategooriate vahel;

| c) | koostada prognoos iga alternatiivse lahenduse rakendusaja kohta; |
| --- | --- |

c)

koostada prognoos iga alternatiivse lahenduse rakendusaja kohta;

| d) | korraldavad avaliku arutelu ning võtavad selle tulemusi arvesse; |
| --- | --- |

d)

korraldavad avaliku arutelu ning võtavad selle tulemusi arvesse;

| e) | esitavad riiklikele ametiasutustele heakskiitmiseks teostatavad lahendused koos kulude tagasisaamise mehhanismiga ning rakendamise ajakavaga. |
| --- | --- |

e)

esitavad riiklikele ametiasutustele heakskiitmiseks teostatavad lahendused koos kulude tagasisaamise mehhanismiga ning rakendamise ajakavaga.

Kui riiklikud ametiasutused on lahenduse heaks kiitnud, rakendatakse see kooskõlas punktis e sätestatud ajakavaga.

4.   Kui riiklikud ametiasutused ei kiida võimalikku lõike 3 punkti e kohaselt esitatud lahendust heaks kuue kuu jooksul selle esitamisest või kui asjaomased ülekandesüsteemide haldurid ei esita lahendust lõike 2 kohase 12kuulise raamistiku piires, rakendatakse üleminek piiriülesele füüsilisele odoreerimata gaasi voole riiklike ametiasutuste heakskiidetud ajakava raames, kuid mitte hiljem kui nelja aasta jooksul. Kui üleminek odoreerimata gaasile on tehniliselt lõpule viidud, kiidavad ülekandesüsteemide haldurid heaks sellised piiriülestes gaasivoogudes säilinud järk-järgult vähenevad lõhnaainekogused, mis ei ole võimalik tehniliselt vältida.

V PEATÜKK

ANDMEVAHETUS

Artikkel 20

Üldsätted

1.   „Vastaspooled” tähendab käesoleva peatüki kohaldamisel võrgu kasutajaid, kes on aktiivsed

| a) | ühenduspunktides või |
| --- | --- |

a)

ühenduspunktides või

| b) | nii ühenduspunktides kui ka virtuaalsetes kauplemiskohtades. |
| --- | --- |

b)

nii ühenduspunktides kui ka virtuaalsetes kauplemiskohtades.

2.   Määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punktiga 2.2, määrusega (EL) nr 984/2013, määrusega (EL) nr 312/2014, määrusega (EL) nr 1227/2011 ja käesoleva määrusega ette nähtud nõuded, mis käsitlevad andmete vahetamist ülekandesüsteemide haldurite vahel ja nende edastamist ülekandesüsteemide halduritelt vastaspooltele, täidetakse artiklis 21 sätestatud ühiste andmevahetuslahenduste abil.

Artikkel 21

Ühised andmevahetuslahendused

1.   Olenevalt artikli 20 lõike 2 kohastest andmevahetusnõuetest võib rakendada ja kasutada järgmiseid andmevahetuse liike:

a)   dokumendipõhine andmevahetus: andmed sisestatakse faili ja neid vahetatakse automaatselt vastavate IT-süsteemide vahel;

b)   integreeritud andmevahetus: andmeid vahetatakse otse vastavates IT-süsteemides oleva kahe rakenduse vahel;

c)   interaktiivne andmevahetus: andmeid vahetatakse interaktiivselt veebilehitsejaga veebirakenduse kaudu.

2.   Ühised andmevahetuslahendused koosnevad protokollist, andmevormingust ja võrgust. Iga lõikes 1 nimetatud andmevahetuse liigi puhul kasutatakse järgmiseid ühiseid andmevahetuslahendusi:

| a) | andmete dokumendipõhise vahetamise puhul:






  i) | protokoll: AS4; |
| --- | --- | --- |

a)

andmete dokumendipõhise vahetamise puhul:

i)

protokoll: AS4;

| ii) | andmevorming: Edig@s-XML või samaväärne andmevorming, mis tagab samal tasemel koostalitlusvõime. ENTSOG avaldab sellise samaväärse andmevormingu; |
| --- | --- |

ii)

andmevorming: Edig@s-XML või samaväärne andmevorming, mis tagab samal tasemel koostalitlusvõime. ENTSOG avaldab sellise samaväärse andmevormingu;

| b) | ühendatud andmevahetuse puhul:






  i) | protokoll: HTTP/S-SOAP; |
| --- | --- | --- |

b)

ühendatud andmevahetuse puhul:

i)

protokoll: HTTP/S-SOAP;

| ii) | andmevorming: Edig@s-XML või samaväärne andmevorming, mis tagab samal tasemel koostalitlusvõime. ENTSOG avaldab sellise samaväärse andmevormingu; |
| --- | --- |

ii)

andmevorming: Edig@s-XML või samaväärne andmevorming, mis tagab samal tasemel koostalitlusvõime. ENTSOG avaldab sellise samaväärse andmevormingu;

| c) | andmete interaktiivse vahetamise protokoll on HTTP/S. |
| --- | --- |

c)

andmete interaktiivse vahetamise protokoll on HTTP/S.

Kõigi punktides a–c sätestatud andmevahetuse liikide võrk on internet.

3.   Kui ilmneb potentsiaalne vajadus ühise andmevahetuslahenduse muutmise järele, peaks ENTSOG omal algatusel või ACERi taotlusel hindama vastavaid tehnilisi lahendusi ja koostama potentsiaalsete vajalike muudatuste kulude ja tulude analüüsi, mis sisaldab põhjuseid, mille tõttu tehniline arendus vajalik on. ENTSOG korraldab kõiki sidusrühmi kaasava avaliku arutelu, mille käigus esitletakse ka hindamise tulemusi ning kulude ja kasulikkuse analüüsil põhinevaid ettepanekuid.

Kui ühiste andmevahetuslahenduste muutmist peetakse vajalikuks, esitab ENTSOG määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 7 sätestatud korras ettepaneku ACERile.

Artikkel 22

Andmevahetussüsteemi turvalisus ja kättesaadavus

1.   Iga ülekandesüsteemihaldur ja iga vastaspool vastutab selle eest, et oleks tagatud sobivate turvameetmete rakendamine. Eelkõige peavad nad

| a) | turvama suhtlusahelat, et tagada turvaline ja usaldusväärne teadete edastamine, mille hulka kuulub konfidentsiaalsuse kaitse krüpteerimise abil, terviklikkuse ja ehtsuse tagamine saatja allkirja abil ning lahtiütlemise vältimine allkirjastatud kinnituse abil; |
| --- | --- |

a)

turvama suhtlusahelat, et tagada turvaline ja usaldusväärne teadete edastamine, mille hulka kuulub konfidentsiaalsuse kaitse krüpteerimise abil, terviklikkuse ja ehtsuse tagamine saatja allkirja abil ning lahtiütlemise vältimine allkirjastatud kinnituse abil;

| b) | rakendama sobivaid turvameetmeid, et vältida volitamata juurdepääsu oma IT-taristule; |
| --- | --- |

b)

rakendama sobivaid turvameetmeid, et vältida volitamata juurdepääsu oma IT-taristule;

| c) | teatama viivitamata teistele pooltele, kellega nad suhtlevad, igast volitamata juurdepääsust, mis on või võib olla nende endi süsteemis toimunud. |
| --- | --- |

c)

teatama viivitamata teistele pooltele, kellega nad suhtlevad, igast volitamata juurdepääsust, mis on või võib olla nende endi süsteemis toimunud.

2.   Iga ülekandesüsteemihaldur vastutab enda süsteemi kättesaadavuse tagamise eest ning

| a) | võtab sobivad meetmed, mille ulatus on kuni internetiteenuse pakkuja(te) võrguühendus(t)eni, vältimaks, et üks rikkekoht võiks muuta andmevahetussüsteemi mittekättesaadavaks; |
| --- | --- |

a)

võtab sobivad meetmed, mille ulatus on kuni internetiteenuse pakkuja(te) võrguühendus(t)eni, vältimaks, et üks rikkekoht võiks muuta andmevahetussüsteemi mittekättesaadavaks;

| b) | hangib oma internetiteenuse pakkuja(te)lt vastavad teenused ja toe; |
| --- | --- |

b)

hangib oma internetiteenuse pakkuja(te)lt vastavad teenused ja toe;

| c) | hoiab plaanipärasest IT-hooldusest tuleneva seisakuaja minimaalsena ja teatab sellest oma vastaspooltele õigel ajal enne kavandatavat teenusekatkestust. |
| --- | --- |

c)

hoiab plaanipärasest IT-hooldusest tuleneva seisakuaja minimaalsena ja teatab sellest oma vastaspooltele õigel ajal enne kavandatavat teenusekatkestust.

Artikkel 23

Ühiste andmevahetuslahenduste rakendamine

1.   Olenevalt artikli 20 lõike 2 kohastest andmevahetusnõuetest peavad ülekandesüsteemide haldurid tegema kättesaadavaks artiklis 21 sätestatud ühised andmevahetuslahendused ja neid kasutama.

2.   Kui ülekandesüsteemi halduri ja asjaomaste vastaspoolte vahel on käesoleva määruse jõustumise kuupäeval andmevahetuslahendused kasutusel ning juhul, kui olemasolevad andmevahetuslahendused on kooskõlas artikliga 22 ja artikli 20 lõike 2 kohaste andmevahetusnõuetega, võib pärast võrgu kasutajatega konsulteerimist jätkata olemasolevate andmevahetuslahenduste kasutamist tingimusel, et ülekandesüsteemi pädev riiklik reguleeriv ametiasutus selle heaks kiidab.

Artikkel 24

Ühiste võrgukäitusvahendite väljatöötamine

1.   ENTSOG koostab iga artikli 20 lõike 2 kohase andmevahetusnõude jaoks kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 lõike 3 punktiga a ühise võrgukäitusvahendi ning avaldab selle oma veebilehel. Ühise võrgukäitusvahendiga nähakse ette vastava andmevahetusnõude seisukohast asjakohane ühine andmevahetuslahendus. Ühine võrgukäitusvahend võib hõlmata ka ärinõuete kirjeldusi, andmesisu vormingut, andmete väljastamise haldust ning rakendussuuniseid.

2.   ENTSOG kehtestab läbipaistva protsessi kõigi ühiste võrgu käitamise vahendite väljatöötamiseks. ENTSOG korraldab konsultatsiooni iga ühise võrgukäitusvahendi üle.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 25

Rakendamise järelevalve

1.   ENTSOG jälgib ja analüüsib hiljemalt 30. septembriks 2016 kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 lõigetest 8 ja 9 tulenevate jälgimis- ja aruandluskohustustega, kuidas ülekandesüsteemide haldurid on rakendanud käesoleva määruse II–V peatükki, ning esitab ametile kogu vajaliku teabe, mis võimaldab viimasel täita enda määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 9 lõikest 1 tulenevaid kohustusi.

2.   Hiljemalt 31. juuliks 2016 esitavad ülekandesüsteemide haldurid ENTSOGile kogu vajaliku teabe, mis võimaldab ENTSOGil täita oma lõikest 1 tulenevaid kohustusi.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2016, ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja kõikides liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, 30. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 36.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009, 13. juuli 2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ELT L 211, 14.8.2009, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/142/EÜ, 30. november 2009, küttegaasiseadmente kohta (ELT L 330, 16.12.2009, lk 10).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/73/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

4

(5)  Komisjoni määrus (EL) nr 984/2013, 14. oktoober 2013, millega kehtestatakse gaasi ülekandesüsteemide võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskirjad ning täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 273, 15.10.2013, lk 5).

5

(6)  Komisjoni määrus (EL) nr 312/2014, 26. märts 2014, millega kehtestatakse ülekandesüsteemides gaasivarustuse tasakaalustamise võrgueeskiri (ELT L 91, 27.3.2014, lk 15).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 994/2010, 20. oktoober 2010, milles käsitletakse gaasivarustuse kindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2004/67/EÜ (ELT L 295, 12.11.2010, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011, 25. oktoober 2011, energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).

8

(9)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 44/2001, 22. detsember 2000, kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 593/2008, 17. juuni 2008, lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I”) (ELT L 177, 4.7.2008, lk 6).

10

---

LISA

Võrdlustingimustele vastavad teisendustegurid

| Võrdlustemperatuur °C (põlemine, maht) | 25/20 kuni 25/0 | 25/20 kuni 15/15 | 25/20 kuni 0/0 | 25/0 kuni 15/15 | 25/0 kuni 0/0 | 15/15 kuni 0/0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mahupõhine tegelik ülemine kütteväärtus | 1,0738 | 1,0185 | 1,0766 | 0,9486 | 1,0026 | 1,0570 |
| Mahupõhine tegelik alumine kütteväärtus | 1,0738 | 1,0176 | 1,0741 | 0,9477 | 1,0003 | 1,0555 |
| Wobbe'i indeksi tegelik väärtus | 1,0736 | 1,0185 | 1,0764 | 0,9487 | 1,0026 | 1,0569 |
| Allikas: EN ISO 13443 „Maagaas – standardsed võrdlustingimused” |

Võrdlustemperatuur °C (põlemine, maht)

25/20 kuni 25/0

25/20 kuni 15/15

25/20 kuni 0/0

25/0 kuni 15/15

25/0 kuni 0/0

15/15 kuni 0/0

Mahupõhine tegelik ülemine kütteväärtus

1,0738

1,0185

1,0766

0,9486

1,0026

1,0570

Mahupõhine tegelik alumine kütteväärtus

1,0738

1,0176

1,0741

0,9477

1,0003

1,0555

Wobbe'i indeksi tegelik väärtus

1,0736

1,0185

1,0764

0,9487

1,0026

1,0569

Allikas: EN ISO 13443 „Maagaas – standardsed võrdlustingimused”

---

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/704,

30. aprill 2015,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses mittedioksiinitaoliste PCBde piirnormiga loodusliku hariliku ogahai (Squalus acanthias) puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud dioksiinide, dioksiinitaoliste polüklooritud bifenüülide (PCBd) ja mittedioksiinitaoliste PCBde piirnormid kalades ja kalandustoodetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud dioksiinide, dioksiinitaoliste polüklooritud bifenüülide (PCBd) ja mittedioksiinitaoliste PCBde piirnormid kalades ja kalandustoodetes.

| (2) | Sidusrühmade liidud on esitanud andmeid mittedioksiinitaoliste PCBde esinemise kohta loodusliku hariliku ogahai (Squalus acanthias) puhul. Nende andmete alusel võib täheldada, et mitmel juhul ei ole kehtivat piirnormi 75 ng/märgkaalu grammi kohta võimalik häid kalandustavasid normaalsetes püügi- ja kasvutingimustes järgides saavutada. Esitatud andmed näitavad, et praegu kehtiv piirnorm ei ole kooskõlas põhimõttega, et sätestatakse nii madalad saasteainete piirnormid, kui on mõistlikult võimalik saavutada. Seepärast on asjakohane suurendada mittedioksiinitaoliste PCBde kehtivat piirnormi loodusliku hariliku ogahai (Squalus acanthias) puhul, ilma et see ohustaks inimeste tervist. |
| --- | --- |

(2)

Sidusrühmade liidud on esitanud andmeid mittedioksiinitaoliste PCBde esinemise kohta loodusliku hariliku ogahai (Squalus acanthias) puhul. Nende andmete alusel võib täheldada, et mitmel juhul ei ole kehtivat piirnormi 75 ng/märgkaalu grammi kohta võimalik häid kalandustavasid normaalsetes püügi- ja kasvutingimustes järgides saavutada. Esitatud andmed näitavad, et praegu kehtiv piirnorm ei ole kooskõlas põhimõttega, et sätestatakse nii madalad saasteainete piirnormid, kui on mõistlikult võimalik saavutada. Seepärast on asjakohane suurendada mittedioksiinitaoliste PCBde kehtivat piirnormi loodusliku hariliku ogahai (Squalus acanthias) puhul, ilma et see ohustaks inimeste tervist.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1881/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1881/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1881/2006, 19. detsember 2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt 5.3 asendatakse järgmisega:









  „5.3 | Kala lihaskude, kalandustooted ja nendest saadud tooted (25) (34), välja arvatud






  — | looduslik angerjas |
| --- | --- | --- | --- |

1)

punkt 5.3 asendatakse järgmisega:

„5.3

Kala lihaskude, kalandustooted ja nendest saadud tooted (25) (34), välja arvatud

—

looduslik angerjas

| — | looduslik harilik ogahai (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

—

looduslik harilik ogahai (Squalus acanthias)

| — | looduslik mageveekala, välja arvatud mageveekogudest püütud diadroomsed liigid |
| --- | --- |

—

looduslik mageveekala, välja arvatud mageveekogudest püütud diadroomsed liigid

| — | kalamaks ja sellest saadud tooted |
| --- | --- |

—

kalamaks ja sellest saadud tooted

| — | merelist päritolu õlid |
| --- | --- |

—

merelist päritolu õlid

Koorikloomade puhul kehtib piirnorm jäsemete ja tagakeha lihaskoe (44) kohta. Krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul kehtib see jäsemete lihaskoe kohta.

3,5 pg/märgkaalu gramm

6,5 pg/märgkaalu gramm

75 ng/märgkaalu gramm”

| 2) | punkti 5.4 järele lisatakse punkt 5.4a:









  „5.4a | Loodusliku hariliku ogahai (Squalus acanthias) lihaskude ja sellest saadud tooted (34) | 3,5 pg/märgkaalu gramm | 6,5 pg/märgkaalu gramm | 200 ng/märgkaalu gramm” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

punkti 5.4 järele lisatakse punkt 5.4a:

„5.4a

Loodusliku hariliku ogahai (Squalus acanthias) lihaskude ja sellest saadud tooted (34)

3,5 pg/märgkaalu gramm

6,5 pg/märgkaalu gramm

200 ng/märgkaalu gramm”

---

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/705,

30. aprill 2015,

millega sätestatakse proovivõtumeetodid ja analüüsimeetodite kvaliteedinõuded eruukhappesisalduse ametlikuks kontrollimiseks toiduainetes ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 80/891/EMÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud eruukhappesisalduse piirnormid taimsetes toiduõlides ja -rasvades, taimse õli- ja taimse rasvalisandiga toidus ning imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud eruukhappesisalduse piirnormid taimsetes toiduõlides ja -rasvades, taimse õli- ja taimse rasvalisandiga toidus ning imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes.

| (2) | Komisjoni direktiivis 80/891/EMÜ (3) on kehtestatud analüüsimeetod eruukhappesisalduse määramiseks taimsetes toiduõlides ja -rasvades ning õli- ja rasvalisandiga toiduainetes. See analüüsimeetod on aegunud ja tuleb asendada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni direktiivis 80/891/EMÜ (3) on kehtestatud analüüsimeetod eruukhappesisalduse määramiseks taimsetes toiduõlides ja -rasvades ning õli- ja rasvalisandiga toiduainetes. See analüüsimeetod on aegunud ja tuleb asendada.

| (3) | Asjakohane oleks kehtestada mitte konkreetne analüüsimeetod, vaid kvaliteedinõuded, millele ametlikul kontrollimisel kasutatav analüüsimeetod peab vastama. Samuti tuleks kehtestada proovivõtueeskirjad. |
| --- | --- |

(3)

Asjakohane oleks kehtestada mitte konkreetne analüüsimeetod, vaid kvaliteedinõuded, millele ametlikul kontrollimisel kasutatav analüüsimeetod peab vastama. Samuti tuleks kehtestada proovivõtueeskirjad.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Proovide võtmine ja analüüs määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa 8. jaos sätestatud eruukhappesisalduse ametlikuks kontrollimiseks toimub kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

2.   Lõike 1 kohaldamine ei piira määruse (EÜ) nr 882/2004 sätete kohaldamist.

Artikkel 2

Direktiiv 80/891/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1881/2006, 19. detsember 2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

2

(3)  Komisjoni direktiiv 80/891/EMÜ, 25. juuli 1980, mis käsitleb ühenduses kehtivat analüüsimetoodikat eruukhappesisalduse määramiseks toiduõlides ja -rasvades ning õli- või rasvalisandiga toiduainetes (EÜT L 254, 27.9.1980, lk 35).

3

---

LISA

A OSA:   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| „partii” | – | eristatav toidukogus, mis on tarnitud ühel ja samal ajal ning mille puhul ametnik on kindlaks teinud ühised omadused [näiteks päritolu, sort, pakkimisviis, pakkija, saatja või märgistused]; |
| --- | --- | --- |
| „osapartii” | – | suuremast partiist eraldatud osa, millest proovivõtumeetodi kohaselt võetakse proov. Iga osapartii peab olema füüsiliselt eraldatud ja kindlakstehtav; |
| „osaproov” | – | partii või osapartii ühest kohast võetud proov; |
| „lähteproov” | – | kõigi partiist või osapartiist võetud osaproovide kogum; lähteproovi peetakse esindavaks partii või osapartii suhtes, millest see on võetud; |
| „laboriproov” | – | labori jaoks ettenähtud proov. |

„partii”

–

eristatav toidukogus, mis on tarnitud ühel ja samal ajal ning mille puhul ametnik on kindlaks teinud ühised omadused [näiteks päritolu, sort, pakkimisviis, pakkija, saatja või märgistused];

„osapartii”

–

suuremast partiist eraldatud osa, millest proovivõtumeetodi kohaselt võetakse proov. Iga osapartii peab olema füüsiliselt eraldatud ja kindlakstehtav;

„osaproov”

–

partii või osapartii ühest kohast võetud proov;

„lähteproov”

–

kõigi partiist või osapartiist võetud osaproovide kogum; lähteproovi peetakse esindavaks partii või osapartii suhtes, millest see on võetud;

„laboriproov”

–

labori jaoks ettenähtud proov.

B OSA:   PROOVIVÕTUMEETODID

B.1.   ÜLDSÄTTED

B.1.1.   Töötajad

Proove võtab liikmesriigi määratud volitatud isik.

B.1.2.   Materjal, millest proovid võetakse

Igast uuritavast partiist või osapartiist võetakse proovid eraldi.

B.1.3.   Ettevaatusabinõud

Proovide võtmise ja ettevalmistamise käigus võetakse tarvitusele ettevaatusabinõud, et vältida muutusi, mis võivad mõjutada eruukhappe sisaldust ja analüüsitulemusi või muuta lähteproovid mitteesindavaks.

B.1.4.   Osaproovid

Võimaluse korral võetakse osaproovid kogu partii või osapartii ulatuses eri kohtadest. Kõrvalekaldumine sellest menetlusest tuleb märkida käesoleva lisa punktis B.1.8 ettenähtud protokolli.

B.1.5.   Lähteproovi valmistamine

Lähteproov saadakse osaproovide ühendamise teel.

B.1.6.   Proovide võtmine eeskirjade täitmise tagamise, kaubanduse kaitse ja võrdlemise eesmärgil

Eeskirjade täitmise tagamise, kaubanduse kaitse ja võrdlemise eesmärgil võetavad proovid võetakse ühtlustatud lähteproovist, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus liikmesriikides kehtestatud toidukäitlejate õigusi käsitlevate eeskirjadega.

B.1.7.   Proovide pakkimine ja transport

Iga proov asetatakse puhtasse, inertsest materjalist nõusse, milles proov on kaitstud saastumise eest, määratava aine kao eest (määratav aine ei tohi adsorbeeruda nõu siseseina) ja transpordi ajal tekkida võivate kahjustuste eest. Veo või ladustamise ajal proovi koostises tekkida võivate muutuste vältimiseks võetakse tarvitusele kõik vajalikud ettevaatusabinõud.

B.1.8.   Proovide pitseerimine ja märgistamine

Iga ametlikuks kasutamiseks võetud proov pitseeritakse proovivõtukohas ja märgistatakse vastavalt liikmesriikide eeskirjadele.

Iga proovivõtu kohta tehakse kanne, mille järgi saab üheselt kindlaks teha iga partii või osapartii, millest proov on võetud. Kanne peab sisaldama kõiki järgmisi andmeid:

| i) | selle partii viitenumber, kust proov on võetud; |
| --- | --- |

i)

selle partii viitenumber, kust proov on võetud;

| ii) | proovivõtu kuupäev ja koht; |
| --- | --- |

ii)

proovivõtu kuupäev ja koht;

| iii) | lisateave, mis võib analüüsi tegijale abiks olla. |
| --- | --- |

iii)

lisateave, mis võib analüüsi tegijale abiks olla.

B.2.   PROOVIVÕTUKAVAD

B.2.1.   Partiide jagamine osapartiideks

Suured partiid jagatakse osapartiideks tingimusel, et osapartiid saab füüsiliselt eraldada. Mahtkaubasaadetistena veetava kauba osapartiide mass või arv tuleb esitada nii, nagu näidatud tabelis 1. Muude toodete osapartiide mass või arv tuleb esitada nii, nagu näidatud tabelis 2. Võttes arvesse seda, et partii mass ei ole alati osapartiide massi täiskordne, võib tabelites 1 ja 2 esitatud osapartii massi ületada kuni 20 %.

B.2.2.   Osaproovide arv, mass ja maht

Lähteproov peab olema vähemalt 1 kg või vähemalt 1 liiter, välja arvatud juhul, kui see on võimatu, näiteks kui prooviks on üks pakend või üksus.

Partiist või osapartiist võetavate osaproovide miinimumarv on esitatud tabelis 3.

Müügipakendita turustatavate vedelate toodete puhul segatakse partii või osapartii vahetult enne proovivõtmist kas käsitsi või mehaaniliselt võimalikult põhjalikult läbi, jälgides et see ei mõjutaks toote kvaliteeti. Sellisel juhul eeldatakse, et saasteainete jaotus asjaomases partiis või osapartiis on ühtlane. Seega piisab, kui lähteproovi jaoks võetakse partiist või osapartiist kolm osaproovi.

Osaproovid peavad olema ühesuguse massi või mahuga. Ühe osaproovi mass peab olema vähemalt 100 grammi või maht 100 milliliitrit, mis annab lähteproovi suuruseks vähemalt 1 kg või 1 liitri. Kõrvalekaldumine sellest meetodist tuleb märkida käesoleva lisa punktis B.1.8 ettenähtud protokolli.

Tabel 1

Mahtkaubasaadetistena turustatavate toodete partiide jagamine osapartiideks

| Partii mass (tonnides) | Osapartiide mass või arv |
| --- | --- |
| ≥ 1 500 | 500 tonni |
| > 300 ja < 1 500 | 3 osapartiid |
| ≥ 100 ja ≤ 300 | 100 tonni |
| < 100 | — |

Partii mass (tonnides)

Osapartiide mass või arv

≥ 1 500

500 tonni

> 300 ja < 1 500

3 osapartiid

≥ 100 ja ≤ 300

100 tonni

< 100

—

Tabel 2

Muude toodete partiide jagamine osapartiideks

| Partii mass (tonnides) | Osapartiide mass või arv |
| --- | --- |
| ≥ 15 | 15–30 tonni |
| < 15 | — |

Partii mass (tonnides)

Osapartiide mass või arv

≥ 15

15–30 tonni

< 15

—

Tabel 3

Partiist või osapartiist võetavate osaproovide miinimumarv

| Partii/osapartii mass või maht (kilogrammides või liitrites) | Võetavate osaproovide miinimumarv |
| --- | --- |
| < 50 | 3 |
| ≥ 50 ja ≤ 500 | 5 |
| > 500 | 10 |

Partii/osapartii mass või maht (kilogrammides või liitrites)

Võetavate osaproovide miinimumarv

< 50

3

≥ 50 ja ≤ 500

5

> 500

10

Kui partii või osapartii koosneb üksikutest pakenditest või üksustest, on lähteproovi saamiseks võetavate pakendite või üksuste arv tabelis 4 esitatud pakendite või üksuste arv.

Tabel 4

Lähteproovi jaoks võetavate pakendite või üksuste (osaproovide) arv, kui partii või osapartii koosneb üksikpakenditest või üksustest

| Pakendite või üksuste arv partiis/osapartiis | Võetavate pakendite või üksuste arv |
| --- | --- |
| ≤ 25 | Vähemalt 1 pakend või üksus |
| 26–100 | Ligikaudu 5 %, kuid vähemalt 2 pakendit või üksust |
| > 100 | Ligikaudu 5 %, kuid mitte rohkem kui 10 pakendit või üksust |

Pakendite või üksuste arv partiis/osapartiis

Võetavate pakendite või üksuste arv

≤ 25

Vähemalt 1 pakend või üksus

26–100

Ligikaudu 5 %, kuid vähemalt 2 pakendit või üksust

> 100

Ligikaudu 5 %, kuid mitte rohkem kui 10 pakendit või üksust

Kui proovide võtmine meetodil, mis on sätestatud käesoleva peatüki punktis B.2, viiks vastuvõetamatute kaubanduslike tagajärgedeni (nt pakendite kuju ja partii kahjustumine jne) või oleks praktiliselt võimatu, võib kasutada muud proovivõtumeetodit tingimusel, et see on piisavalt esindav kontrollitava partii või osapartii suhtes ning on täielikult dokumenteeritud aruandes vastavalt punktile B.1.8.

B.3.   PROOVIDE VÕTMINE JAEMÜÜGIJÄRGUS

Jaemüügijärgus tuleb võimaluse korral toiduainetest proove võtta punkti B.2.2 sätete kohaselt.

Kui proovide võtmine meetodil, mis on sätestatud punktis B.2.2, viiks vastuvõetamatute kaubanduslike tagajärgedeni (nt pakendite kuju ja partii kahjustumine jne) või oleks praktiliselt võimatu, võib kasutada muud proovivõtumeetodit tingimusel, et see on piisavalt esindav kontrollitava partii või osapartii suhtes ning on täielikult dokumenteeritud aruandes vastavalt punktile B.1.8.

C OSA:   PROOVIDE ETTEVALMISTAMINE JA ANALÜÜS

C.1.   LABORITE KVALITEEDINÕUDED

Laborid peavad vastama määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 12 sätestatud nõuetele.

Laborid peavad osalema asjakohastes pädevuskatsetes, mis vastavad IUPACi, ISO ja AOACi egiidi all välja töötatud (keemilise) analüüsi laborite pädevuskatsete rahvusvahelisele ühtlustatud protokollile („International Harmonised Protocol for the Proficiency Testing of (Chemical) Analytical Laboratories”) (1).

Laborid peavad suutma tõestada, et nad teevad sisemist kvaliteedikontrolli. Siin on eeskujuks ISO, AOACi ja IUPACi analüütilise keemia laborite sisemise kvaliteedikontrolli juhised „ISO/AOAC/IUPAC Guidelines on Internal Quality Control in Analytical Chemistry Laboratories” (2).

Võimaluse korral hinnatakse analüüsi õigsust, kasutades analüüsi tegemisel sobivaid sertifitseeritud etalonaineid.

C.2.   PROOVI ETTEVALMISTAMINE

C.2.1.   Ettevaatusabinõud ja üldnõuded

Põhinõudeks on saada esindav ja homogeenne teisese saastumiseta laboriproov.

Laborisse saabunud proovimaterjal tuleb proovi valmistamiseks täielikult ära kasutada.

Määrusega (EÜ) nr 1881/2006 kehtestatud piirmäärade järgimine tehakse kindlaks laboriproovides määratud sisalduste põhjal.

C.2.2.   Laborisse saabunud proovi töötlemine

Kogu lähteproov segatakse põhjalikult läbi ja vajaduse korral peenestatakse pulbriks, kasutades meetodit, mille puhul on tõestatud, et see tagab täieliku homogeensuse.

C.3.   ANALÜÜSIMEETODITE KVALITEEDINÕUDED

C.3.1.   Mõisted

Kasutatakse järgmisi mõisteid:

| „r” | – | korratavus: näitaja, mille väärtusest allpool jääb korratavuse tingimustel (sama proov, sama analüüsija, samad seadmed, sama labor ja lühike ajavahemik) tehtud kahe üksikkatse tulemuste absoluutne vahe teatava tõenäosuse piiresse (harilikult 95 %), ja seega r = 2,8 × sr; |
| --- | --- | --- |
| „sr” | – | standardhälve: näitaja, mis leitakse korratavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal; |
| „RSDr” | – | suhteline standardhälve: näitaja, mis arvutatakse korratavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal; |
| „R” | – | reprodutseeritavus: näitaja, mille väärtusest allpool jääb reprodutseeritavuse tingimustel (st samane materjal, mille käitlejad on saanud erinevates laborites, kasutades standardseid katsemeetodeid) tehtud üksikkatsete tulemuste absoluutne vahe eeldatavalt teatava tõenäosuse piiresse (harilikult 95 %); R = 2,8 x sR; |
| „sR” | – | standardhälve: näitaja, mis arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal; |
| „RSDR” | – | suhteline standardhälve: näitaja, mis arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal; |
| „LOD” | – | avastamispiir: väikseim mõõdetud sisaldus, mille põhjal on analüüdi olemasolu võimalik teha kindlaks piisava statistilise kindlusega. Avastamispiir võrdub numbriliselt pimekatsete (n > 20) keskväärtuste standardhälbe kolmekordse väärtusega; |
| „LOQ” | – | määramispiir: väikseim analüüdi sisaldus, mida saab mõõta piisava statistilise usaldusväärsusega. Kui nii täpsus kui ka tulemuste lähedusaste on avastamispiiri lähedases sisaldusvahemikus konstantsed, võrdub määramispiir numbriliselt pimekatsete (n > 20) keskväärtuste standardhälbe kuue- või kümnekordse väärtusega; |
| „u” | – | liitstandardmõõtemääramatus: näitaja, mis arvutatakse, kasutades üksikuid standardmõõtemääramatusi, mis vastavad mõõtemudeli üksikutele mõõtetulemustele (3); |
| „U” | – | laiendatud mõõtemääramatus: kui selle näitaja arvutamisel kasutatakse kattetegurit 2, annab see analüüsitulemusele ligikaudu 95-protsendilise usaldusväärsuse (U = 2u); |
| „Uf” | – | maksimaalne standardmõõtemääramatus. |

„r”

–

korratavus: näitaja, mille väärtusest allpool jääb korratavuse tingimustel (sama proov, sama analüüsija, samad seadmed, sama labor ja lühike ajavahemik) tehtud kahe üksikkatse tulemuste absoluutne vahe teatava tõenäosuse piiresse (harilikult 95 %), ja seega r = 2,8 × sr;

„sr”

–

standardhälve: näitaja, mis leitakse korratavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal;

„RSDr”

–

suhteline standardhälve: näitaja, mis arvutatakse korratavuse tingimustel saadud tulemuste põhjalFormula;

„R”

–

reprodutseeritavus: näitaja, mille väärtusest allpool jääb reprodutseeritavuse tingimustel (st samane materjal, mille käitlejad on saanud erinevates laborites, kasutades standardseid katsemeetodeid) tehtud üksikkatsete tulemuste absoluutne vahe eeldatavalt teatava tõenäosuse piiresse (harilikult 95 %); R = 2,8 x sR;

„sR”

–

standardhälve: näitaja, mis arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal;

„RSDR”

–

suhteline standardhälve: näitaja, mis arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustel saadud tulemuste põhjalFormula;

„LOD”

–

avastamispiir: väikseim mõõdetud sisaldus, mille põhjal on analüüdi olemasolu võimalik teha kindlaks piisava statistilise kindlusega. Avastamispiir võrdub numbriliselt pimekatsete (n > 20) keskväärtuste standardhälbe kolmekordse väärtusega;

„LOQ”

–

määramispiir: väikseim analüüdi sisaldus, mida saab mõõta piisava statistilise usaldusväärsusega. Kui nii täpsus kui ka tulemuste lähedusaste on avastamispiiri lähedases sisaldusvahemikus konstantsed, võrdub määramispiir numbriliselt pimekatsete (n > 20) keskväärtuste standardhälbe kuue- või kümnekordse väärtusega;

„u”

–

liitstandardmõõtemääramatus: näitaja, mis arvutatakse, kasutades üksikuid standardmõõtemääramatusi, mis vastavad mõõtemudeli üksikutele mõõtetulemustele (3);

„U”

–

laiendatud mõõtemääramatus: kui selle näitaja arvutamisel kasutatakse kattetegurit 2, annab see analüüsitulemusele ligikaudu 95-protsendilise usaldusväärsuse (U = 2u);

„Uf”

–

maksimaalne standardmõõtemääramatus.

C.3.2.   Üldnõuded

Toiduainete kontrollimiseks kasutatavad analüüsimeetodid peavad vastama määruse (EÜ) nr 882/2004 III lisa sätetele.

C.3.3.   Erinõuded

C.3.3.1.   Kvaliteedinõuded

Kui saasteainesisalduse määramiseks toiduainetes ei ole Euroopa Liidu tasandil erimeetodeid ette nähtud, võivad laborid valida vastava aine jaoks valideeritud mis tahes analüüsimeetodi tingimusel, et valitud meetod vastab tabelis 5 sätestatud kvaliteedinõuetele.

Kui on asjakohane ning võimalik, soovitatakse kasutada täielikult valideeritud meetodeid (st meetodeid, mis on vastava aine jaoks valideeritud laboritevahelise katsega). Muid asjakohaselt valideeritud meetodeid (nt vastava aine jaoks laborisiseselt valideeritud meetodeid) võib samuti kasutada tingimusel, et nad vastavad tabelis 5 sätestatud kvaliteedinõuetele.

Täiendavad üksikasjad on esitatud käesoleva punkti märkustes kvaliteedinõuete kohta.

Kui võimalik, peavad laborisisese valideerimise meetodid hõlmama sertifitseeritud etalonaine kasutamist.

Tabel 5

Eruukhappe analüüsi meetodite kvaliteedinõuded

| Näitaja | Nõue |
| --- | --- |
| Kohaldatavus | Määruses (EÜ) nr 1881/2006 nimetatud toidud |
| Spetsiifilisus | Puudub aine ja spektraalsete häirete mõju |
| Korratavus (RSDr) | 0,66 × RSDR modifitseeritud Horwitzi valemi alusel |
| Reprodutseeritavus (RSDR) | 2 × (modifitseeritud) Horwitzi valemi alusel saadud väärtus |
| Saagis | 95–105 % |
| LOD | ≤ 1 g/kg |
| LOQ | ≤ 5 g/kg |

Näitaja

Nõue

Kohaldatavus

Määruses (EÜ) nr 1881/2006 nimetatud toidud

Spetsiifilisus

Puudub aine ja spektraalsete häirete mõju

Korratavus (RSDr)

0,66 × RSDR modifitseeritud Horwitzi valemi alusel

Reprodutseeritavus (RSDR)

2 × (modifitseeritud) Horwitzi valemi alusel saadud väärtus

Saagis

95–105 %

LOD

≤ 1 g/kg

LOQ

≤ 5 g/kg

Märkused kvaliteedinõuete kohta

Horwitzi valem (4) (sisalduste vahemik 1,2 × 10– 7 ≤ C ≤ 0,138) ja modifitseeritud Horwitzi valem (5) (sisalduste vahemik C < 1,2 × 10– 7) on analüüdist ja uuritavast ainest sõltumatud üldised täpsuse arvutamise valemid, mis ei sõltu enamiku analüüsimeetodite puhul analüüdist ja uuritavast ainest (maatriksist), vaid üksnes sisaldusest.

Modifitseeritud Horwitzi valem sisalduste vahemiku C < 1,2 × 10– 7 puhul:

RSDR = 22 %

kus

| — | RSDR on suhteline standardhälve, mis arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustel saadud tulemustest. |
| --- | --- |

—

RSDR on suhteline standardhälve, mis arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustelFormula saadud tulemustest.

| — | C on suhteline sisaldus (st 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Modifitseeritud Horwitzi valemit kasutatakse sisalduste vahemikus C < 1,2 × 10– 7. |
| --- | --- |

—

C on suhteline sisaldus (st 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Modifitseeritud Horwitzi valemit kasutatakse sisalduste vahemikus C < 1,2 × 10– 7.

Horwitzi valem sisalduste vahemiku 1,2 × 10– 7 ≤ C ≤ 0,138 puhul:

RSDR = 2C(– 0,15)

kus

| — | RSDR on suhteline standardhälve, mis arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustel saadud tulemustest. |
| --- | --- |

—

RSDR on suhteline standardhälve, mis arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustelFormula saadud tulemustest.

| — | C on suhteline sisaldus (st 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Horwitzi valemit kasutatakse sisalduste vahemikus 1,2 × 10– 7 ≤ C ≤ 0,138. |
| --- | --- |

—

C on suhteline sisaldus (st 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Horwitzi valemit kasutatakse sisalduste vahemikus 1,2 × 10– 7 ≤ C ≤ 0,138.

C.3.3.2.   Sobivus ettenähtud otstarbeks

Laborisiseselt valideeritud meetodite korral võib analüüsimeetodi sobivust ametlikuks kontrollimiseks hinnata ettenähtud otstarbeks sobivuse seisukohast (6). Ametlikuks kontrollimiseks sobiv meetod peab andma tulemuse, mille puhul standardmõõtemääramatus on väiksem kui maksimaalne standardmõõtemääramatus (u), mis arvutatakse järgmise valemi järgi:

Formula

kus

| — | Uf on maksimaalne standardmõõtemääramatus (μg/kg); |
| --- | --- |

—

Uf on maksimaalne standardmõõtemääramatus (μg/kg);

| — | LOD on meetodi avastamispiir (μg/kg); LOD peab uuritava sisalduse puhul vastama punktis C.3.3.1 sätestatud kvaliteedinõuetele; |
| --- | --- |

—

LOD on meetodi avastamispiir (μg/kg); LOD peab uuritava sisalduse puhul vastama punktis C.3.3.1 sätestatud kvaliteedinõuetele;

| — | C on uuritav sisaldus (μg/kg); |
| --- | --- |

—

C on uuritav sisaldus (μg/kg);

| — | α on tegur, mille väärtus sõltub sisaldusest C. Kasutatavad väärtused on esitatud tabelis 6. |
| --- | --- |

—

α on tegur, mille väärtus sõltub sisaldusest C. Kasutatavad väärtused on esitatud tabelis 6.

Tabel 6

Käesolevas punktis esitatud valemis teguri α jaoks kasutatavad arvväärtused sõltuvalt uuritavast sisaldusest

| C (μg/kg) | α |
| --- | --- |
| ≤ 50 | 0,2 |
| 51–500 | 0,18 |
| 501–1 000 | 0,15 |
| 1 001 –10 000 | 0,12 |
| > 10 000 | 0,1 |

C (μg/kg)

α

≤ 50

0,2

51–500

0,18

501–1 000

0,15

1 001 –10 000

0,12

> 10 000

0,1

D OSA:   TULEMUSTE ESITAMINE JA TÕLGENDAMINE

D.1.   ARUANDLUS

D.1.1.   Tulemuste esitamine

Tulemused esitatakse samades ühikutes ja sama tüvenumbrite arvuga, nagu määruses (EÜ) nr 1881/2006 kehtestatud piirnormid.

D.1.2.   Saagise arvutamine

Kui analüüsimeetodis kasutatakse ekstraheerimist, esitatakse analüüsi tulemus saagise parandiga. Sellisel juhul tuleb esitada saagise väärtus.

Kui analüüsimeetodis ei kasutata ekstraheerimist, võib tulemuse esitada saagise parandita, kui esitatakse tõendid (ideaaljuhul kasutades sobivat sertifitseeritud etalonainet), et mõõtemääramatust arvesse võttes on kinnitatud sisaldus saavutatud (st mõõtmine on suure täpsusega) ning seega ei tekita see meetod moonutusi. Kui tulemus esitatakse saagise parandita, tuleb see märkida aruandesse.

D.1.3.   Mõõtemääramatus

Analüüsitulemused tuleb esitada kujul x +/– U, kus x on analüüsitulemus ja U on laiendatud mõõtemääramatus, mille arvutamisel on kasutatud kattetegurit 2, mis vastab usaldusväärsuse tasemele ligikaudu 95 % (U = 2u).

Analüüsija peab järgima dokumenti „Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food and feed legislation” (7) („Aruanne analüüsitulemuste, mõõtemääramatuse, saagisetegurite ja EL toidu- ja söödaalaste õigusaktide sätete vahelise seose kohta”).

D.2.   TULEMUSTE TÕLGENDAMINE

D.2.1.   Partii või osapartii nõuetekohasuse hindamine

Partii või osapartii loetakse nõuetekohaseks, kui saasteaine sisaldus laboriproovis ei ületa määruses (EÜ) nr 1881/2006 kehtestatud piirnormi, võttes arvesse laiendatud mõõtemääramatust ja saagise parandit, kui kasutatud analüüsimeetod hõlmab ekstraheerimist.

D.2.2.   Partii või osapartii nõuetele mittevastavus

Partii või osapartii loetakse nõuetele mittevastavaks, kui saasteaine sisaldus laboriproovis ületab kahtluseta määruses (EÜ) nr 1881/2006 kehtestatud piirnormi, võttes arvesse laiendatud mõõtemääramatust ja saagise parandit, kui kasutatud analüüsimeetod hõlmab ekstraheerimist.

D.2.3.   Kohaldatavus

Punktides D.2.1 ja D.2.2 sätestatud tõlgendamise eeskirju kohaldatakse täitmise tagamise eesmärgil võetud proovist saadud analüüsi tulemuste suhtes. Kaitse- või vahekohtumenetluse eesmärgil tehtud analüüside suhtes kohaldatakse siseriiklikke eeskirju.

---

(1)  „The international harmonized protocol for the proficiency testing of analytical chemistry laboratories”, M. Thompson, S.L.R. Ellison and R. Wood, Pure Appl. Chem., 2006, 78, 145-196.

(2)  Edited by M. Thompson and R. Wood, Pure Appl. Chem., 1995, 67, 649-666.

(3)  International vocabulary of metrology – Basic and general concepts and associated terms (VIM), JCGM 200:2008.

(4)  W. Horwitz, L.R. Kamps. K.W. Boyer, J.Assoc.Off.Analy.Chem.,1980, 63, 1344.

(5)  M. Thompson, Analyst, 2000, 125, 385-386.

(6)  M. Thompson and R. Wood, Accred. Qual. Assur., 2006, 10, 471-478.

(7)  http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf

---

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/706,

30. aprill 2015,

millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/82 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast lähetatud sidrunhappe impordi kaudu, olenemata sellest, kas sidrunhape on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 5,

pärast liikmesriikide teavitamist,

ning arvestades järgmist:

A.   UURIMISE ALGATAMINE EX OFFICIO

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt otsustanud omal algatusel uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ja kehtestada Malaisiast saadetud sidrunhappe impordi suhtes registreerimisnõude, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt otsustanud omal algatusel uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ja kehtestada Malaisiast saadetud sidrunhappe impordi suhtes registreerimisnõude, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte.

B.   TOODE

| (2) | Võimaliku meetmetest kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhape, sealhulgas trinaatriumtsitraatdihüdraat, mis kuulub CN-koodide 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(2)

Võimaliku meetmetest kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhape, sealhulgas trinaatriumtsitraatdihüdraat, mis kuulub CN-koodide 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (3) | Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid see on lähetatud Malaisiast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ja kuulub praegu sama CN-koodi alla nagu vaatlusalune toodegi (edaspidi „uurimisalune toode”). |
| --- | --- |

(3)

Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid see on lähetatud Malaisiast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ja kuulub praegu sama CN-koodi alla nagu vaatlusalune toodegi (edaspidi „uurimisalune toode”).

C.   KEHTIVAD MEETMED

| (4) | Kehtivad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/82 (2) (edaspidi „kehtivad meetmed”). |
| --- | --- |

(4)

Kehtivad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/82 (2) (edaspidi „kehtivad meetmed”).

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (5) | Komisjoni käsutuses on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale uurimisaluse toote importimise teel Malaisiast. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni käsutuses on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale uurimisaluse toote importimise teel Malaisiast.

| (6) | Komisjoni käsutuses on järgmised esmapilgul usutavad tõendid. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni käsutuses on järgmised esmapilgul usutavad tõendid.

| (7) | Komisjoni käsutuses olevast teabest nähtub, et pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati meetmed (3), on Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ekspordis liitu toimunud märgatavad muutused ning sellistele muutustele pole muud põhjust või majanduslikku õigustust kui tollimaksu kehtestamine. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni käsutuses olevast teabest nähtub, et pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati meetmed (3), on Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ekspordis liitu toimunud märgatavad muutused ning sellistele muutustele pole muud põhjust või majanduslikku õigustust kui tollimaksu kehtestamine.

| (8) | Muutuse põhjuseks näib olevat asjaolu, et vaatlusalust toodet saadetakse Malaisia kaudu liitu. Uurimine hõlmab aga iga tava, protsessi või toimingut, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise. |
| --- | --- |

(8)

Muutuse põhjuseks näib olevat asjaolu, et vaatlusalust toodet saadetakse Malaisia kaudu liitu. Uurimine hõlmab aga iga tava, protsessi või toimingut, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise.

| (9) | Lisaks on komisjoni käsutuses piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Uurimisalust toodet imporditakse märkimisväärses koguses ja see on ilmselt asendanud vaatlusaluse toote impordi. On piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet imporditakse hindadega, mis on madalamad meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaks määratud mittekahjustavast hinnast. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks on komisjoni käsutuses piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Uurimisalust toodet imporditakse märkimisväärses koguses ja see on ilmselt asendanud vaatlusaluse toote impordi. On piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet imporditakse hindadega, mis on madalamad meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaks määratud mittekahjustavast hinnast.

| (10) | Lõpetuseks on komisjonil piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et uurimisaluse toote hinnad on vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega võrreldes dumpinguhinnad. |
| --- | --- |

(10)

Lõpetuseks on komisjonil piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et uurimisaluse toote hinnad on vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega võrreldes dumpinguhinnad.

E.   MENETLUS

| (11) | Eespool esitatut silmas pidades on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendusmaterjali selleks, et algatada uurimine vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestada uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõue vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(11)

Eespool esitatut silmas pidades on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendusmaterjali selleks, et algatada uurimine vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestada uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõue vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte.

a)   Küsimustikud

| (12) | Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele Malaisia eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele liidu importijatele ja importijate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ametiasutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele Malaisia eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele liidu importijatele ja importijate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ametiasutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

| (13) | Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamatult, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaegade jooksul ühendust võtma ja taotlema küsimustikku käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul, arvestades et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud isikute suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamatult, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaegade jooksul ühendust võtma ja taotlema küsimustikku käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul, arvestades et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud isikute suhtes.

| (14) | Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ametiasutustele teatatakse uurimise alustamisest. |
| --- | --- |

(14)

Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia ametiasutustele teatatakse uurimise alustamisest.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

| (15) | Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, milles on näidatud, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(15)

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, milles on näidatud, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

c)   Impordi vabastamine registreerimisnõudest või meetmetest

| (16) | Uurimisaluste toodete impordi võib alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt vabastada registreerimise kohustusest või meetmetest, kui impordiga ei kaasne meetmetest kõrvalehoidmist. |
| --- | --- |

(16)

Uurimisaluste toodete impordi võib alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt vabastada registreerimise kohustusest või meetmetest, kui impordiga ei kaasne meetmetest kõrvalehoidmist.

| (17) | Kuna väidetav kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool liitu, võib vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 4 vabastada registreerimisnõudest või meetmetest need sidrunhappe tootjad Malaisias, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (4) ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad, (5) ning kelle puhul on leitud, et nad ei tegele meetmetest kõrvalehoidmisega alusmääruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 määratletud tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega. |
| --- | --- |

(17)

Kuna väidetav kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool liitu, võib vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 4 vabastada registreerimisnõudest või meetmetest need sidrunhappe tootjad Malaisias, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (4) ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad, (5) ning kelle puhul on leitud, et nad ei tegele meetmetest kõrvalehoidmisega alusmääruse artikli 13 lõigetes 1 ja 2 määratletud tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega.

F.   REGISTREERIMINE

| (18) | Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue, et tagada, et kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvalehoidmine, siis saaks dumpinguvastase tollimaksu sisse nõuda alates kuupäevast, millal Malaisiast lähetatud impordi suhtes registreerimisnõue kehtestati. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue, et tagada, et kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvalehoidmine, siis saaks dumpinguvastase tollimaksu sisse nõuda alates kuupäevast, millal Malaisiast lähetatud impordi suhtes registreerimisnõue kehtestati.

G.   TÄHTAJAD

| (19) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:






  — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ja esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada; |
| --- | --- | --- |

(19)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ja esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada;

| — | Malaisias asuvad tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest; |
| --- | --- |

—

Malaisias asuvad tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest;

| — | huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse.

| (20) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul teatanud. |
| --- | --- |

(20)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul teatanud.

H.   KOOSTÖÖSOOVIMATUS

| (21) | Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(21)

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

| (22) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ja võidakse toetuda kasutamiseks kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(22)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ja võidakse toetuda kasutamiseks kättesaadavatele faktidele.

| (23) | Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. |
| --- | --- |

(23)

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

| (24) | Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebamõistliku lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isik peaks komisjoniga viivitamatult ühendust võtma. |
| --- | --- |

(24)

Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebamõistliku lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isik peaks komisjoniga viivitamatult ühendust võtma.

I.   UURIMISE AJAKAVA

| (25) | Uurimine viiakse alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt lõpule üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(25)

Uurimine viiakse alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt lõpule üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (26) | Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 (6). |
| --- | --- |

(26)

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 (6).

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

| (27) | Huvitatud isikud võivad kaubandusmenetluses taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituse vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral. |
| --- | --- |

(27)

Huvitatud isikud võivad kaubandusmenetluses taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituse vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral.

| (28) | Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ja selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise esialgse etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva komisjoni määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega. |
| --- | --- |

(28)

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ja selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise esialgse etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva komisjoni määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

| (29) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus osalevad isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu kaubandusstruktuuris toimunud muutuste olemasolu, selliste muutuste (eba)piisavad põhjused või majanduslikud õigustused, kehtivate meetmete parandava mõju kahjustamine, dumping võrreldes uurimisaluse toote kindlaksmääratud normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(29)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus osalevad isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu kaubandusstruktuuris toimunud muutuste olemasolu, selliste muutuste (eba)piisavad põhjused või majanduslikud õigustused, kehtivate meetmete parandava mõju kahjustamine, dumping võrreldes uurimisaluse toote kindlaksmääratud normaalväärtusega.

| (30) | Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/. |
| --- | --- |

(30)

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 algatatakse uurimine, et teha kindlaks, kas importides liitu Malaisiast saadetud sidrunhapet ja trinaatriumtsitraatdihüdraati, mis kuuluvad CN-koodide 2918 14 00 (TARICi kood 2918140010) ja ex 2918 15 00 alla (TARICi kood 2918150011), olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, hoitakse kõrvale rakendusmäärusega (EL) 2015/82 kehtestatud meetmetest.

Artikkel 2

Tolliasutused võtavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote registreerimiseks selle importimisel liitu.

Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Komisjon võib määruse alusel lubada tolliasutustel lõpetada liitu imporditavate toodete registreerimise selliste tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad täidavad vabastuse nõuded.

Artikkel 3

1.   Küsimustikke tuleb komisjonilt taotleda 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama kirjalikult oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   Malaisias asuvatel tootjatel, kes taotlevad vabastust registreerimisnõudest või meetmetest, tuleb esitada taotlus koos nõuetekohaste tõenditega sama 37-päevase tähtaja jooksul.

4.   Huvitatud isikud võivad sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

5.   Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevateks uurimisteks komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetluses kasutada ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

6.   Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas komisjoni määruses nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (7).

7.   Sõnaga „Limited” (piiratud kasutusega versioon) märgistatud teavet edastavad huvitatud isikud on alusmääruse artikli 19 lõike 2 kohaselt kohustatud esitama teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

8.   Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused e-posti teel, sealhulgas ka skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES”, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152569.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on ettevõtte toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid reegleid ja lisainfot komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

9.   Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIA |
| E-post: TRADE-R614-CITRIC-CIRCUMVENTION@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIA

E-post: TRADE-R614-CITRIC-CIRCUMVENTION@ec.europa.eu

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/82, 21. jaanuar 2015, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja määruse (EÜ) nr 11/1225 artikli 11 lõike 3 kohaseid osalisi vahepealseid läbivaatamisi lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes (ELT L 15, 22.1.2015, lk 8).

2

(3)  Hiina Rahvavabariigist pärineva sidrunhappe impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1193/2008 (ELT L 323, 3.12.2008, lk 1). Pärast aegumise läbivaatamist jäeti dumpinguvastased meetmed komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/82 kehtima.

3

(4)  Vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otse või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õemees või vennanaine. Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

4

(5)  Isegi kui tootjad on eespool kirjeldatud viisil seotud ettevõtjatega, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid meetmeid, võidakse siiski anda vabastus juhul, kui puuduvad tõendid, et seotus ettevõtjatega, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid meetmeid, on loodud või seda on kasutatud kehtivatest meetmetest kõrvale hoidmiseks.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

6

(7)  See on konfidentsiaalne dokument määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

7

---

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/44

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/707,

30. aprill 2015,

milles käsitletakse Rheum officinale juureekstrakti põhiainena heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 5 koostoimes kõnealuse määruse artikli 13 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon sai 26. aprillil 2013 asutuselt Institut Technique de l'Agriculture Biologique määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõike 3 kohase taotluse kiita heaks Rheum officinale juureekstrakt põhiainena. Taotlusele oli lisatud artikli 23 lõike 3 teises lõigus nõutav teave. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 26. aprillil 2013 asutuselt Institut Technique de l'Agriculture Biologique määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõike 3 kohase taotluse kiita heaks Rheum officinale juureekstrakt põhiainena. Taotlusele oli lisatud artikli 23 lõike 3 teises lõigus nõutav teave.

| (2) | Komisjon palus Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „toiduohutusamet”) teaduslikku abi. Toiduohutusamet esitas komisjonile tehnilise aruande asjaomase aine kohta 12. juunil 2014 (2). Komisjon esitas läbivaatamisaruande (3) ja käesoleva määruse eelnõu Rheum officinale juureekstrakti heakskiitmata jätmise kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 20. märtsil 2015. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „toiduohutusamet”) teaduslikku abi. Toiduohutusamet esitas komisjonile tehnilise aruande asjaomase aine kohta 12. juunil 2014 (2). Komisjon esitas läbivaatamisaruande (3) ja käesoleva määruse eelnõu Rheum officinale juureekstrakti heakskiitmata jätmise kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 20. märtsil 2015.

| (3) | Taotleja esitatud dokumentidest ilmneb, et Rheum officinale juureekstrakt ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (4) artiklis 2 määratletud mõiste „toit” kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja esitatud dokumentidest ilmneb, et Rheum officinale juureekstrakt ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (4) artiklis 2 määratletud mõiste „toit” kriteeriumidele.

| (4) | Tehnilises aruandes tehti kindlaks konkreetsed probleemid seoses ohuga käitajatele, töötajatele, kõrvalistele isikutele, tarbijatele ja muudele kui sihtorganismidele. |
| --- | --- |

(4)

Tehnilises aruandes tehti kindlaks konkreetsed probleemid seoses ohuga käitajatele, töötajatele, kõrvalistele isikutele, tarbijatele ja muudele kui sihtorganismidele.

| (5) | Komisjon palus, et taotluse esitaja esitaks oma märkused toiduohutusameti ekspertiisi ning läbivaatamise aruande eelnõu kohta. Taotluse esitaja esitas oma märkused, mida on põhjalikult uuritud. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon palus, et taotluse esitaja esitaks oma märkused toiduohutusameti ekspertiisi ning läbivaatamise aruande eelnõu kohta. Taotluse esitaja esitas oma märkused, mida on põhjalikult uuritud.

| (6) | Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei saa ainega seotud probleeme kõrvaldada. |
| --- | --- |

(6)

Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei saa ainega seotud probleeme kõrvaldada.

| (7) | Seega ei ole kindlaks tehtud, et nende kasutusviiside puhul, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes, oleksid määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 23 sätestatud nõuded täidetud. Seega on asjakohane jätta heaks kiitmata Rheum officinale juureekstrakt põhiainena. |
| --- | --- |

(7)

Seega ei ole kindlaks tehtud, et nende kasutusviiside puhul, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes, oleksid määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 23 sätestatud nõuded täidetud. Seega on asjakohane jätta heaks kiitmata Rheum officinale juureekstrakt põhiainena.

| (8) | Käesolev määrus ei piira õigust esitada Rheum officinale juureekstrakti põhiainena heakskiitmiseks edaspidiseid taotlusi vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõikele 3. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus ei piira õigust esitada Rheum officinale juureekstrakti põhiainena heakskiitmiseks edaspidiseid taotlusi vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõikele 3.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Põhiaine heakskiitmata jätmine

Ainet Rheum officinale juureekstrakt ei kiideta heaks põhiainena.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for Rheum officinaleand the conclusions drawn by EFSA on the specific points raised. („Liikmesriikide ja Euroopa Toiduohutusametiga Rheum officinale kui põhiaine heakskiitmise taotluse üle peetud konsultatsiooni tulemused ning toiduohutusameti järeldused konkreetsete tõstatatud küsimuste kohta”). 2014:EN-617. 31 lk

2

Rheum officinale

Rheum officinale

(3)  http://ec.europa.eu/sanco_pesticides/public/?event=activesubstance.selection&language=EN.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

4

---

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/46

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/708,

30. aprill 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 153,9 |
| MA | 84,1 |
| MK | 119,9 |
| TR | 96,0 |
| ZZ | 113,5 |
| 0707 00 05 | AL | 97,3 |
| TR | 125,6 |
| ZZ | 111,5 |
| 0709 93 10 | MA | 102,7 |
| TR | 139,9 |
| ZZ | 121,3 |
| 0805 10 20 | EG | 45,0 |
| IL | 75,7 |
| MA | 52,1 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 50 10 | TR | 90,6 |
| ZZ | 90,6 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| BR | 109,9 |
| CL | 117,0 |
| CN | 167,0 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 155,2 |
| US | 226,6 |
| UY | 92,0 |
| ZA | 126,8 |
| ZZ | 125,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

153,9

MA

84,1

MK

119,9

TR

96,0

ZZ

113,5

0707 00 05

AL

97,3

TR

125,6

ZZ

111,5

0709 93 10

MA

102,7

TR

139,9

ZZ

121,3

0805 10 20

EG

45,0

IL

75,7

MA

52,1

TR

70,3

ZZ

60,8

0805 50 10

TR

90,6

ZZ

90,6

0808 10 80

AR

101,4

BR

109,9

CL

117,0

CN

167,0

MK

31,3

NZ

155,2

US

226,6

UY

92,0

ZA

126,8

ZZ

125,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/48

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/709,

21. aprill 2015,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus seoses sellega, et EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) (1) protokollis nr 3 käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise (edaspidi „protokoll nr 3”). |
| --- | --- |

(1)

EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) (1) protokollis nr 3 käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise (edaspidi „protokoll nr 3”).

| (2) | Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) (edaspidi „konventsioon”) kehtestatakse sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) (edaspidi „konventsioon”) kehtestatakse sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel.

| (3) | Liit ja Türgi kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 4. novembril 2011. |
| --- | --- |

(3)

Liit ja Türgi kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 4. novembril 2011.

| (4) | Liit ja Türgi andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 4. detsembril 2013. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Türgi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. veebruaril 2014. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Türgi andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 4. detsembril 2013. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Türgi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. veebruaril 2014.

| (5) | Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.

| (6) | Seetõttu peaks liidu nimel võetav seisukoht ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus tuginema lisatud otsuse eelnõule, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu peaks liidu nimel võetav seisukoht ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus tuginema lisatud otsuse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus seoses sellega, et EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile, põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõul.

Väiksemaid muudatusi ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 21. aprill 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  EÜT L 86, 20.3.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

---

EELNÕU

ELi-TÜRGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr ...,

...,

millega asendatakse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

ELi-TÜRGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsust nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta), (1) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokolli nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) artiklis 4 osutatakse kõnealuse otsuse protokollile nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), milles sätestatakse päritolureeglid ning nähakse ette liidu, Türgi ja teiste Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (2) (edaspidi „konventsioon”) osaliste vahel päritolu kumulatsioon. |
| --- | --- |

(1)

EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) artiklis 4 osutatakse kõnealuse otsuse protokollile nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), milles sätestatakse päritolureeglid ning nähakse ette liidu, Türgi ja teiste Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (2) (edaspidi „konventsioon”) osaliste vahel päritolu kumulatsioon.

| (2) | Protokolli nr 3 artiklis 39 sätestatakse, et assotsiatsiooninõukogu võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli nr 3 artiklis 39 sätestatakse, et assotsiatsiooninõukogu võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid.

| (3) | Konventsiooni eesmärk on asendada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. |
| --- | --- |

(3)

Konventsiooni eesmärk on asendada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga.

| (4) | Liit ja Türgi kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 4. novembril 2011. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Türgi kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 4. novembril 2011.

| (5) | Liit ja Türgi andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 4. detsembril 2013. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Türgi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. veebruaril 2014. |
| --- | --- |

(5)

Liit ja Türgi andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 4. detsembril 2013. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Türgi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. veebruaril 2014.

| (6) | Konventsiooniga liideti stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid Euroopa – Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsiooni süsteemiga. |
| --- | --- |

(6)

Konventsiooniga liideti stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid Euroopa – Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsiooni süsteemiga.

| (7) | Protokoll nr 3 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks asendada uue protokolliga, |
| --- | --- |

(7)

Protokoll nr 3 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks asendada uue protokolliga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/98 (põllumajandustoodetega kauplemise korra kohta) protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates ... (*)

...,

ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  EÜT L 86, 20.3.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

(*)  Kuupäeva määrab assotsiatsiooninõukogu.

*

LISA

„Protokoll nr 3,

milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

1.   Käesoleva otsuse rakendamisel kohaldatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon”) I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

2.   Konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes esitatud viiteid asjaomasele „lepingule” tuleb käsitada viidetena käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Vaidluste lahendamine

1.   Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks assotsiatsiooninõukogule.

2.   Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 3

Protokolli muudatused

Assotsiatsiooninõukogu võib otsustada käesolevat protokolli muuta.

Artikkel 4

Konventsioonist välja astumine

1.   Kui Euroopa Liit või Türgi teatavad konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, peavad Euroopa Liit ja Türgi alustama viivitamata läbirääkimisi käesoleva otsuse rakendamisel kehtivate päritolureeglite üle.

2.   Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast kõnealuseid uusi läbirääkimisi, kohaldatakse käesoleva otsuse puhul konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist välja astumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes Euroopa Liidu ja Türgi vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

Artikkel 5

Üleminekusätted – kumulatsioon

Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA riike, Fääri saari, Euroopa Liitu, Türgit ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või päritoludeklaratsioon.”

---

(1)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

1

---

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/53

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/710,

21. aprill 2015,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepinguga (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) moodustatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 1, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) (1) (edaspidi „leping”) protokollis nr 1 käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise (edaspidi „protokoll nr 1”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) (1) (edaspidi „leping”) protokollis nr 1 käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise (edaspidi „protokoll nr 1”).

| (2) | Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) (edaspidi „konventsioon”) kehtestatakse sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) (edaspidi „konventsioon”) kehtestatakse sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel.

| (3) | Liit ja Türgi kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 4. novembril 2011. |
| --- | --- |

(3)

Liit ja Türgi kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 4. novembril 2011.

| (4) | Liit ja Türgi andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 4. detsembril 2013. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Türgi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. veebruaril 2014. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Türgi andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 4. detsembril 2013. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Türgi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. veebruaril 2014.

| (5) | Konventsiooni artiklis 6 sätestatakse, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleks lepinguga moodustatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 1 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni artiklis 6 sätestatakse, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleks lepinguga moodustatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 1 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.

| (6) | Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees tuginema lisatud otsuse eelnõule, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees tuginema lisatud otsuse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepinguga (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) moodustatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 1, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile, põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõul.

Väiksemaid muudatusi ühiskomitee otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 21. aprill 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  EÜT L 227, 7.9.1996, lk 3.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

---

EELNÕU

ELi-TÜRGI ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega asendatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) protokoll nr 1, milles käsitletaksemõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

ELi-TÜRGI ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Türgi Vabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Türgi Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) protokolli nr 1, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Türgi Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) (edaspidi „leping”) artikli 6 lõikes2 osutatakse protokollile nr 1, milles sätestatakse päritolureeglid ning nähakse ette liidu, Türgi ja teiste Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) (2) osaliste vahel päritolu kumulatsioon. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Türgi Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) (edaspidi „leping”) artikli 6 lõikes2 osutatakse protokollile nr 1, milles sätestatakse päritolureeglid ning nähakse ette liidu, Türgi ja teiste Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) (2) osaliste vahel päritolu kumulatsioon.

| (2) | Protokolli nr 1 artiklis 39 sätestatakse, et lepingu artikliga 14 moodustatud ühiskomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli nr 1 artiklis 39 sätestatakse, et lepingu artikliga 14 moodustatud ühiskomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid.

| (3) | Konventsiooni eesmärk on asendada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. |
| --- | --- |

(3)

Konventsiooni eesmärk on asendada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga.

| (4) | Liit ja Türgi kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 4. novembril 2011. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Türgi kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 4. novembril 2011.

| (5) | Liit ja Türgi andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 4. detsembril 2013. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon Euroopa Liidu ja Türgi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. veebruaril 2014. |
| --- | --- |

(5)

Liit ja Türgi andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 4. detsembril 2013. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon Euroopa Liidu ja Türgi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. veebruaril 2014.

| (6) | Konventsiooniga liideti stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid Euroopa – Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsiooni süsteemiga. |
| --- | --- |

(6)

Konventsiooniga liideti stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid Euroopa – Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsiooni süsteemiga.

| (7) | Protokoll nr 1 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks asendada uue protokolliga, |
| --- | --- |

(7)

Protokoll nr 1 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks asendada uue protokolliga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) protokoll nr 1, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates ... (*).

...,

ELi-Türgi ühiskomitee nimel

eesistuja

---

(1)  EÜT L 227, 7.9.1996, lk 3.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

(*)  Kuupäeva määrab ühiskomitee.

*

LISA

„Protokoll nr 1,

milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

1.   Käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon”) I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

2.   Konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes esitatud viiteid asjaomasele lepingule tuleb käsitada viidetena käesolevale lepingule.

Artikkel 2

Vaidluste lahendamine

1.   Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele.

2.   Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 3

Protokolli muudatused

Ühiskomitee võib otsustada käesolevat protokolli muuta.

Artikkel 4

Konventsioonist välja astumine

1.   Kui Euroopa Liit või Türgi teatavad konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, peavad Euroopa Liit ja Türgi alustama viivitamata läbirääkimisi käesoleva lepingu rakendamisel kehtivate päritolureeglite üle.

2.   Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast kõnealuseid uusi läbirääkimisi, kohaldatakse käesoleva lepingu puhul konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist välja astumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes Euroopa Liidu ja Türgi vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

Artikkel 5

Üleminekusätted – kumulatsioon

Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA riike, Fääri saari, Euroopa Liitu, Türgit ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või päritoludeklaratsioon.”

---

(1)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

1

---

| 1.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/58

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2015/711,

28. aprill 2015,

millega võetakse vastu kolmanda riigi panus Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni (Atalanta) (ATALANTA/4/2015)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks, (1) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse poliitika- ja julgeolekukomitee 21. aprilli 2009. aasta otsust ATALANTA/3/2009 Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) panustajate komitee asutamise kohta (2009/369/ÜVJP) (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 10 lõike 2 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide pakutava panuse vastuvõtmise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 10 lõike 2 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide pakutava panuse vastuvõtmise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 29. aprillil 2014 vastu otsuse ATALANTA/2/2014, (3) millega muudeti otsust ATALANTA/3/2009. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 29. aprillil 2014 vastu otsuse ATALANTA/2/2014, (3) millega muudeti otsust ATALANTA/3/2009.

| (3) | Tuginedes Euroopa Liidu sõjalise komitee esimehe 10. detsembri 2014. aasta kirjale, Korea Vabariigi panust käsitlevale ELi operatsiooni aseülema 9. aprilli 2015. aasta soovitusele ning Euroopa Liidu sõjalise komitee 15. aprilli 2015. aasta soovitusele tuleks Korea Vabariigi panus vastu võtta. |
| --- | --- |

(3)

Tuginedes Euroopa Liidu sõjalise komitee esimehe 10. detsembri 2014. aasta kirjale, Korea Vabariigi panust käsitlevale ELi operatsiooni aseülema 9. aprilli 2015. aasta soovitusele ning Euroopa Liidu sõjalise komitee 15. aprilli 2015. aasta soovitusele tuleks Korea Vabariigi panus vastu võtta.

| (4) | Korea Vabariigi osalemine oleneb 23. mail 2014. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu ja Korea Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Korea Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) (4) jõustumisest. |
| --- | --- |

(4)

Korea Vabariigi osalemine oleneb 23. mail 2014. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu ja Korea Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Korea Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) (4) jõustumisest.

| (5) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Korea Vabariigi panus Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni (Atalanta) võetakse vastu ning seda peetakse märkimisväärseks.

2.   Korea Vabariik on vabastatud rahalisest panusest missiooni Atalanta eelarvesse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 28. aprill 2015

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

(2)  ELT L 112, 6.5.2009, lk 9.

2

(3)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 29. aprilli 2014. aasta otsus Atalanta/2/2014, millega võetakse vastu kolmanda riigi panus Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni (Atalanta) ja millega muudetakse otsust ATALANTA/3/2009 (2014/244/ÜVJP) (ELT L 132, 3.5.2014, lk 63).

3

(4)  ELT L 166, 5.6.2014, lk 3.

4

---