# Europos Sąjungos L 127/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 127 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. gegužės 22d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 127

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. gegužės 22d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. balandžio 27 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/791, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis, I priedas | 1 |
| | * | 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/792, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Maçã de Alcobaça (SGN)] | 5 |
| | * | 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/793, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Agnello di Sardegna (SGN)] | 6 |
| | * | 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/794, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Chevrotin (SKVN)] | 7 |
| | * | 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/795, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Pont-l'Evêque (SKVN)] | 8 |
| | * | 2015 m. gegužės 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/796, kuriuo dėl naujų labai patogeniško paukščių gripo protrūkių ir su ta liga susijusio Jungtinių Amerikos Valstijų įrašo trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, iš kurių galima importuoti į Sąjungą ir vežti tranzitu per Sąjungą tam tikras naminių paukščių prekes, sąraše iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedas (
  1
  ) | 9 |
| | | 2015 m. gegužės 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/797, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 17 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/798, kuriuo Europos Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu derėtis dėl Vienos konvencijos dėl ozono sluoksnio apsaugos ir Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų pakeitimų | 19 |
| | * | 2015 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/799, kuriuo valstybės narės įgaliojamos tapti, vadovaujantis Europos Sąjungos interesais, Tarptautinės jūrų organizacijos tarptautinės konvencijos dėl žvejybos laivų personalo rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų Šalimis (
  1
  ) | 20 |
| | * | 2015 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/800, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) ir pratęsiamas jo galiojimas | 22 |
| | * | 2015 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/801 dėl mažmeniniam sektoriui skirto geriausios aplinkosaugos vadybos praktikos, sektoriaus aplinkosauginio veiksmingumo rodiklių ir pažangos kriterijų informacinio dokumento, parengto pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3234)

   (
  1
  ) | 25 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2015 m. balandžio 27 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/791, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis, I priedas

1

*

2015 m. gegužės 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/792, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Maçã de Alcobaça (SGN)]

5

*

2015 m. gegužės 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/793, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Agnello di Sardegna (SGN)]

6

*

2015 m. gegužės 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/794, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Chevrotin (SKVN)]

7

*

2015 m. gegužės 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/795, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Pont-l'Evêque (SKVN)]

8

*

2015 m. gegužės 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/796, kuriuo dėl naujų labai patogeniško paukščių gripo protrūkių ir su ta liga susijusio Jungtinių Amerikos Valstijų įrašo trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, iš kurių galima importuoti į Sąjungą ir vežti tranzitu per Sąjungą tam tikras naminių paukščių prekes, sąraše iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedas (
  1
  )

1

9

2015 m. gegužės 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/797, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

17

SPRENDIMAI

*

2015 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/798, kuriuo Europos Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu derėtis dėl Vienos konvencijos dėl ozono sluoksnio apsaugos ir Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų pakeitimų

19

*

2015 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/799, kuriuo valstybės narės įgaliojamos tapti, vadovaujantis Europos Sąjungos interesais, Tarptautinės jūrų organizacijos tarptautinės konvencijos dėl žvejybos laivų personalo rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų Šalimis (
  1
  )

1

20

*

2015 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/800, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) ir pratęsiamas jo galiojimas

22

*

2015 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/801 dėl mažmeniniam sektoriui skirto geriausios aplinkosaugos vadybos praktikos, sektoriaus aplinkosauginio veiksmingumo rodiklių ir pažangos kriterijų informacinio dokumento, parengto pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3234)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3234)

1

25

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | Klaidų ištaisymas Europos Sąjungos 2014 m. finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 7 galutinio priėmimo (ES, Euratomas) 2015/371 klaidų ištaisymas ( OL L 73, 2015 3 17 ) | 61 |

Klaidų ištaisymas

*

Klaidų ištaisymas Europos Sąjungos 2014 m. finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 7 galutinio priėmimo (ES, Euratomas) 2015/371 klaidų ištaisymas ( OL L 73, 2015 3 17 )

( OL L 73, 2015 3 17 )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2015/791

2015 m. balandžio 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis, I priedas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (1), ypač į jo 58 straipsnio 7 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (2) 19 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad tuo atveju, jeigu Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai programos, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, patvirtinamos po 2014 m. sausio 1 d., daugiametė finansinė programa tikslinama siekiant 2014 m. nepanaudotus asignavimus perkelti į vėlesnius metus, viršijant atitinkamas išlaidų viršutines ribas; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (2) 19 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad tuo atveju, jeigu Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai programos, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, patvirtinamos po 2014 m. sausio 1 d., daugiametė finansinė programa tikslinama siekiant 2014 m. nepanaudotus asignavimus perkelti į vėlesnius metus, viršijant atitinkamas išlaidų viršutines ribas;

| (2) | iki 2014 m. pabaigos nebuvo parengtos patvirtinti Bulgarijos, Čekijos, Airijos, Graikijos, Ispanijos, Kroatijos, Italijos, Kipro, Liuksemburgo, Vengrijos, Maltos, Rumunijos ir Švedijos kaimo plėtros programos ir kai kurios Belgijos, Vokietijos, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės regioninės programos; |
| --- | --- |

(2)

iki 2014 m. pabaigos nebuvo parengtos patvirtinti Bulgarijos, Čekijos, Airijos, Graikijos, Ispanijos, Kroatijos, Italijos, Kipro, Liuksemburgo, Vengrijos, Maltos, Rumunijos ir Švedijos kaimo plėtros programos ir kai kurios Belgijos, Vokietijos, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės regioninės programos;

| (3) | Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 buvo atitinkamai patikslintas Tarybos reglamentu [(ES, Euratomas)] 2015/623 (3), o atitinkami 2014 m. nepanaudoti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai asignavimai perkelti į 2015 ir 2016 m. viršutines išlaidų ribas; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 buvo atitinkamai patikslintas Tarybos reglamentu [(ES, Euratomas)] 2015/623 (3), o atitinkami 2014 m. nepanaudoti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai asignavimai perkelti į 2015 ir 2016 m. viršutines išlaidų ribas;

| (4) | todėl Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 I priedas, kuriame nustatytos metinio Sąjungos paramos kaimo plėtrai paskirstymo 2014–2020 m. laikotarpiu sumos, turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 I priedas, kuriame nustatytos metinio Sąjungos paramos kaimo plėtrai paskirstymo 2014–2020 m. laikotarpiu sumos, turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | šis reglamentas labai svarbus siekiant sklandžiai ir laiku priimti kaimo plėtros programas, todėl tikslinga, kad jis įsigaliotų kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(5)

šis reglamentas labai svarbus siekiant sklandžiai ir laiku priimti kaimo plėtros programas, todėl tikslinga, kad jis įsigaliotų kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 I priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

1

(2)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

2

(3)  2015 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2015/623, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 103, 2015 4 22, p. 1).

3

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

SĄJUNGOS PARAMOS KAIMO PLĖTRAI PASKIRSTYMAS (2014–2020 M.)

| (dabartinėmis kainomis EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | IŠ VISO
  2014–2020 m. |
| Belgija | 40 855 562 | 97 243 257 | 109 821 794 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bulgarija | | 502 807 341 | 505 020 057 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Čekija | | 470 143 771 | 503 130 504 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Danija | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Vokietija | 664 601 903 | 1 498 240 410 | 1 685 574 112 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Estija | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Airija | | 469 633 941 | 469 724 442 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Graikija | | 907 059 608 | 1 007 736 821 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Ispanija | | 1 780 169 908 | 1 780 403 445 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Prancūzija | 4 353 019 | 2 336 138 618 | 2 363 567 980 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 671 324 729 | 1 675 377 983 | 11 384 844 249 |
| Kroatija | | 448 426 250 | 448 426 250 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Italija | | 2 223 480 180 | 2 231 599 688 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Kipras | | 28 341 472 | 28 345 126 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Latvija | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Lietuva | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 230 483 599 | 230 443 386 | 1 613 088 240 |
| Liuksemburgas | | 21 385 468 | 21 432 133 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Vengrija | | 742 851 235 | 737 099 981 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Мalta | | 20 905 107 | 20 878 690 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Nyderlandai | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 118 107 797 | 117 976 388 | 765 285 360 |
| Austrija | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Lenkija | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Portugalija | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| Rumunija | | 1 723 260 662 | 1 751 613 412 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Slovėnija | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovakija | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Suomija | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Švedija | | 386 944 025 | 378 153 207 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Jungtinė Karalystė | 475 531 544 | 848 443 195 | 851 819 320 | 755 518 938 | 755 301 511 | 756 236 113 | 756 815 870 | 5 199 666 491 |
| Iš viso ES 28 | 5 264 723 001 | 18 149 536 729 | 18 650 559 495 | 14 337 975 697 | 14 347 801 509 | 14 297 087 137 | 14 299 825 797 | 99 347 509 365 |
| |
| Techninė pagalba (0,25 %) | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Iš viso | 5 298 853 700 | 18 183 668 706 | 18 684 692 774 | 14 372 110 305 | 14 381 937 473 | 14 331 224 483 | 14 333 964 553 | 99 586 451 994 “ |

(dabartinėmis kainomis EUR)

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

2020 m.

IŠ VISO

2014–2020 m.

Belgija

40 855 562

97 243 257

109 821 794

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bulgarija

502 807 341

505 020 057

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Čekija

470 143 771

503 130 504

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Danija

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Vokietija

664 601 903

1 498 240 410

1 685 574 112

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Estija

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Airija

469 633 941

469 724 442

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Graikija

907 059 608

1 007 736 821

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Ispanija

1 780 169 908

1 780 403 445

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Prancūzija

4 353 019

2 336 138 618

2 363 567 980

1 665 777 592

1 668 304 328

1 671 324 729

1 675 377 983

11 384 844 249

Kroatija

448 426 250

448 426 250

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Italija

2 223 480 180

2 231 599 688

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Kipras

28 341 472

28 345 126

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Latvija

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Lietuva

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

230 483 599

230 443 386

1 613 088 240

Liuksemburgas

21 385 468

21 432 133

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Vengrija

742 851 235

737 099 981

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Мalta

20 905 107

20 878 690

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Nyderlandai

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

118 107 797

117 976 388

765 285 360

Austrija

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Lenkija

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Portugalija

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

Rumunija

1 723 260 662

1 751 613 412

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Slovėnija

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovakija

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Suomija

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Švedija

386 944 025

378 153 207

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Jungtinė Karalystė

475 531 544

848 443 195

851 819 320

755 518 938

755 301 511

756 236 113

756 815 870

5 199 666 491

Iš viso ES 28

5 264 723 001

18 149 536 729

18 650 559 495

14 337 975 697

14 347 801 509

14 297 087 137

14 299 825 797

99 347 509 365

Techninė pagalba (0,25 %)

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Iš viso

5 298 853 700

18 183 668 706

18 684 692 774

14 372 110 305

14 381 937 473

14 331 224 483

14 333 964 553

99 586 451 994 “

---

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/792

2015 m. gegužės 19 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Maçã de Alcobaça (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Portugalijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Maçã de Alcobaça“, įregistruotos Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Portugalijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Maçã de Alcobaça“, įregistruotos Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Maçã de Alcobaça“ (SGN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  1996 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1107/96 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų įregistravimo vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnyje nustatyta tvarka (OL L 148, 1996 6 21, p. 1).

2

(3)  OL C 468, 2014 12 31, p. 10.

3

---

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/793

2015 m. gegužės 19 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Agnello di Sardegna (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Komisijos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Agnello di Sardegna“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 138/2001 (2) su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1166/2010 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Komisijos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Agnello di Sardegna“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 138/2001 (2) su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1166/2010 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Agnello di Sardegna“ (SGN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  2001 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 138/2001, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 dėl tam tikrų pavadinimų įtraukimo į Reglamente (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos numatytą „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ priedą (OL L 23, 2001 1 25, p. 17).

2

(3)  2010 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1166/2010, kuriuo patvirtinami esminiai saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimai [Agnello di Sardegna (SGN)](OL L 326, 2010 12 10, p. 70).

3

(4)  OL C 466, 2014 12 30, p. 8.

4

---

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/7

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/794

2015 m. gegužės 19 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Chevrotin (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos paraišką patvirtinti saugomos kilmės vietos nuorodos „Chevrotin“, įregistruotos Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1357/2005 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos paraišką patvirtinti saugomos kilmės vietos nuorodos „Chevrotin“, įregistruotos Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1357/2005 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Chevrotin“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  2005 m. rugpjūčio 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1357/2005, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 priedą dėl pavadinimo įtraukimo į „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“Chevrotin (SKVN) (OL L 214, 2005 8 19, p. 6).

2

Chevrotin

(3)  OL C 468, 2014 12 31, p. 2.

3

---

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/795

2015 m. gegužės 19 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Pont-l'Evêque (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos paraišką patvirtinti saugomos kilmės vietos nuorodos „Pont-l'Evêque“, įregistruotos Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2), specifikacijos pakeitimą; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos paraišką patvirtinti saugomos kilmės vietos nuorodos „Pont-l'Evêque“, įregistruotos Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2), specifikacijos pakeitimą;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Pont-l'Evêque“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  1996 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1107/96 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų įregistravimo vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnyje nustatyta tvarka (OL L 148, 1996 6 21, p. 1).

2

(3)  OL C 463, 2014 12 23, p. 20.

3

---

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/796

2015 m. gegužės 21 d.

kuriuo dėl naujų labai patogeniško paukščių gripo protrūkių ir su ta liga susijusio Jungtinių Amerikos Valstijų įrašo trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, iš kurių galima importuoti į Sąjungą ir vežti tranzitu per Sąjungą tam tikras naminių paukščių prekes, sąraše iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 2002/99/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (1), ypač į jos 8 straipsnio įžanginį sakinį, 8 straipsnio 1 punkto pirmą pastraipą, 8 straipsnio 4 punktą ir 9 straipsnio 4 dalies c punktą,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvą 2009/158/EB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių Bendrijos vidaus prekybą naminiais paukščiais ir perinti skirtais kiaušiniais ir jų importą iš trečiųjų šalių (2), ypač į jos 23 straipsnio 1 dalį, 24 straipsnio 2 dalį ir 25 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 798/2008 (3) nustatyti veterinarinio sertifikavimo reikalavimai, taikomi importuojant naminius paukščius ir naminių paukščių produktus (toliau – prekės) į Sąjungą ir vežant juos tranzitu per Sąjungą, įskaitant sandėliavimą tranzito metu. Tame reglamente nustatyta, kad prekes importuoti į Sąjungą ir vežti tranzitu per ją galima tik iš trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, kurie išvardyti jo I priedo 1 dalyje pateiktos lentelės 1 ir 3 skiltyse; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 798/2008 (3) nustatyti veterinarinio sertifikavimo reikalavimai, taikomi importuojant naminius paukščius ir naminių paukščių produktus (toliau – prekės) į Sąjungą ir vežant juos tranzitu per Sąjungą, įskaitant sandėliavimą tranzito metu. Tame reglamente nustatyta, kad prekes importuoti į Sąjungą ir vežti tranzitu per ją galima tik iš trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, kurie išvardyti jo I priedo 1 dalyje pateiktos lentelės 1 ir 3 skiltyse;

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 798/2008 taip pat nustatytos sąlygos, kuriomis vadovaujantis trečioji šalis, teritorija, zona ar skyrius turi būti laikomas neužkrėstu labai patogenišku paukščių gripu (LPPG); |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 798/2008 taip pat nustatytos sąlygos, kuriomis vadovaujantis trečioji šalis, teritorija, zona ar skyrius turi būti laikomas neužkrėstu labai patogenišku paukščių gripu (LPPG);

| (3) | į Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo 1 dalies sąrašą Jungtinės Amerikos Valstijos įtrauktos kaip trečioji šalis, iš kurios tam tikrų teritorijos dalių, atsižvelgiant į LPPG protrūkius, leidžiama prekes, kurioms taikomas tas reglamentas, importuoti į Sąjungą ir vežti per ją tranzitu. Toks šalies suskirstymas į regionus buvo pripažintas Reglamentu (EB) Nr. 798/2008, kuris po LPPG protrūkių Kalifornijos, Aidaho, Oregono, Vašingtono ir Minesotos valstijose buvo iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/243 (4), Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/342 (5) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/526 (6); |
| --- | --- |

(3)

į Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo 1 dalies sąrašą Jungtinės Amerikos Valstijos įtrauktos kaip trečioji šalis, iš kurios tam tikrų teritorijos dalių, atsižvelgiant į LPPG protrūkius, leidžiama prekes, kurioms taikomas tas reglamentas, importuoti į Sąjungą ir vežti per ją tranzitu. Toks šalies suskirstymas į regionus buvo pripažintas Reglamentu (EB) Nr. 798/2008, kuris po LPPG protrūkių Kalifornijos, Aidaho, Oregono, Vašingtono ir Minesotos valstijose buvo iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/243 (4), Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/342 (5) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/526 (6);

| (4) | Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarime (7) numatytas greitas abipusis suskirstymo regionais priemonių pripažinimas Sąjungoje arba Jungtinėse Amerikos Valstijose kilus ligos protrūkiams (toliau – Susitarimas); |
| --- | --- |

(4)

Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarime (7) numatytas greitas abipusis suskirstymo regionais priemonių pripažinimas Sąjungoje arba Jungtinėse Amerikos Valstijose kilus ligos protrūkiams (toliau – Susitarimas);

| (5) | Jungtinės Amerikos Valstijos patvirtino, kad Misūrio, Arkanzaso, Kanzaso, Šiaurės ir Pietų Dakotos, Montanos, Viskonsino ir Ajovos valstijose naminių paukščių pulkuose nustatyta H5 potipio LPPG atvejų. Jungtinių Amerikos Valstijų veterinarijos tarnybos nedelsdamos sustabdė veterinarijos sertifikatų, skirtų iš tų valstijų į Sąjungą numatytoms eksportuoti prekių siuntoms, išdavimą. Be to, Jungtinės Amerikos Valstijos įgyvendino likvidavimo strategiją LPPG kontroliuoti ir jo plitimui riboti; |
| --- | --- |

(5)

Jungtinės Amerikos Valstijos patvirtino, kad Misūrio, Arkanzaso, Kanzaso, Šiaurės ir Pietų Dakotos, Montanos, Viskonsino ir Ajovos valstijose naminių paukščių pulkuose nustatyta H5 potipio LPPG atvejų. Jungtinių Amerikos Valstijų veterinarijos tarnybos nedelsdamos sustabdė veterinarijos sertifikatų, skirtų iš tų valstijų į Sąjungą numatytoms eksportuoti prekių siuntoms, išdavimą. Be to, Jungtinės Amerikos Valstijos įgyvendino likvidavimo strategiją LPPG kontroliuoti ir jo plitimui riboti;

| (6) | po ligos protrūkių minėtose valstijose Jungtinės Amerikos Valstijos pateikė informaciją apie savo teritorijoje susiklosčiusią epidemiologinę padėtį ir apie priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užkirsti kelią tolesniam LPPG plitimui, o Komisija jau atliko tos informacijos vertinimą. Remiantis šiuo vertinimu, Susitarime nustatytais įsipareigojimais ir Jungtinių Amerikos Valstijų suteiktomis garantijomis, tikslinga pakeisti draudimą į Sąjungą įvežti tam tikras prekes ir taikyti jį visoms Minesotos, Pietų Dakotos, Viskonsino ir Ajovos valstijoms bei toms Misūrio, Arkanzaso, Kanzaso, Montanos ir Šiaurės Dakotos valstijų dalims, kurioms po paskutinių protrūkių apribojimus pradėjo taikyti Jungtinių Amerikos Valstijų veterinarijos tarnybos; |
| --- | --- |

(6)

po ligos protrūkių minėtose valstijose Jungtinės Amerikos Valstijos pateikė informaciją apie savo teritorijoje susiklosčiusią epidemiologinę padėtį ir apie priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užkirsti kelią tolesniam LPPG plitimui, o Komisija jau atliko tos informacijos vertinimą. Remiantis šiuo vertinimu, Susitarime nustatytais įsipareigojimais ir Jungtinių Amerikos Valstijų suteiktomis garantijomis, tikslinga pakeisti draudimą į Sąjungą įvežti tam tikras prekes ir taikyti jį visoms Minesotos, Pietų Dakotos, Viskonsino ir Ajovos valstijoms bei toms Misūrio, Arkanzaso, Kanzaso, Montanos ir Šiaurės Dakotos valstijų dalims, kurioms po paskutinių protrūkių apribojimus pradėjo taikyti Jungtinių Amerikos Valstijų veterinarijos tarnybos;

| (7) | todėl, siekiant atsižvelgti į esamą epidemiologinę padėtį toje trečiojoje šalyje, reikėtų iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo 1 dalies sąrašo Jungtinių Amerikos Valstijų įrašą; |
| --- | --- |

(7)

todėl, siekiant atsižvelgti į esamą epidemiologinę padėtį toje trečiojoje šalyje, reikėtų iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo 1 dalies sąrašo Jungtinių Amerikos Valstijų įrašą;

| (8) | todėl Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(8)

todėl Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (9) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo 1 dalis iš dalies keičiama pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 18, 2003 1 23, p. 11.

1

(2)  OL L 343, 2009 12 22, p. 74.

2

(3)  2008 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 798/2008, kuriuo nustatomas trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, iš kurių galima importuoti į Bendriją ir vežti tranzitu per Bendriją naminius paukščius ir naminių paukščių produktus, sąrašas ir veterinarijos sertifikatų reikalavimai (OL L 226, 2008 8 23, p. 1).

3

(4)  2015 m. vasario 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/243, kuriuo dėl labai patogeniško paukščių gripo ir su juo susijusio Jungtinių Amerikos Valstijų įrašo trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, iš kurių galima importuoti į Sąjungą ir vežti tranzitu per Sąjungą tam tikras naminių paukščių prekes, sąraše iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedas (OL L 41, 2015 2 17, p. 5).

4

(5)  2015 m. kovo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/342, kuriuo dėl labai patogeniško paukščių gripo protrūkių Jungtinių Amerikos Valstijų Aidaho ir Kalifornijos valstijose ir Jungtinių Amerikos Valstijų įrašo trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, iš kurių galima importuoti į Sąjungą ir vežti tranzitu per Sąjungą tam tikras naminių paukščių prekes, sąraše iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedas (OL L 60, 2015 3 4, p. 31).

5

(6)  2015 m. kovo 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/526, kuriuo dėl labai patogeniško paukščių gripo protrūkių Jungtinėse Amerikos Valstijose ir su ta liga susijusio Jungtinių Amerikos Valstijų įrašo trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, iš kurių galima importuoti į Sąjungą ir vežti tranzitu per Sąjungą tam tikras naminių paukščių prekes, sąraše iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedas (OL L 84, 2015 3 28, p. 30).

6

(7)  Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybės susitarimas dėl sanitarinių priemonių visuomenės ir gyvūnų sveikatai apsaugoti prekiaujant gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, Bendrijos vardu patvirtintas Tarybos sprendimu 1998/258/EB (OL L 118, 1998 4 21, p. 1).

7

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo 1 dalyje Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtas įrašas pakeičiamas taip:

| Trečiosios šalies ar teritorijos ISO kodas ir pavadinimas | Trečiosios šalies, teritorijos, zonos ar skyriaus kodas | Trečiosios šalies, teritorijos, zonos ar skyriaus aprašymas | Veterinarijos sertifikatas | Specialiosios sąlygos | Specialiosios sąlygos | Paukščių gripo stebėjimo statusas | Skiepijimo nuo paukščių gripo statusas | Salmonelių kontrolės statusas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pavyzdys (-džiai) | Papildomos garantijos | Galiojimo pabaigos diena (1) | Galiojimo pradžios diena (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6 A | 6 B | 7 | 8 | 9 |
| „US – Jungtinės Amerikos Valstijos | US-0 | Visa šalies teritorija | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | Jungtinių Amerikos Valstijų teritorija, išskyrus US-2 teritoriją | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Jungtinių Amerikos Valstijų teritorija, atitinkanti: | | | | | | | | |
| US-2.1 | Vašingtono valstijoje: | Bentono apygardą |

Trečiosios šalies ar teritorijos ISO kodas ir pavadinimas

Trečiosios šalies, teritorijos, zonos ar skyriaus kodas

Trečiosios šalies, teritorijos, zonos ar skyriaus aprašymas

Veterinarijos sertifikatas

Specialiosios sąlygos

Specialiosios sąlygos

Paukščių gripo stebėjimo statusas

Skiepijimo nuo paukščių gripo statusas

Salmonelių kontrolės statusas

Pavyzdys (-džiai)

Papildomos garantijos

Galiojimo pabaigos diena (1)

Galiojimo pradžios diena (2)

1

2

3

4

5

6

6 A

6 B

7

8

9

„US – Jungtinės Amerikos Valstijos

US-0

Visa šalies teritorija

SPF

EP, E

S4

US-1

Jungtinių Amerikos Valstijų teritorija, išskyrus US-2 teritoriją

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Jungtinių Amerikos Valstijų teritorija, atitinkanti:

US-2.1

Vašingtono valstijoje:

Bentono apygardą

| | Franklino apygardą |
| --- | --- |

Franklino apygardą

WGM

VIII

P2

2014 12 19

2015 04 07

POU, RAT

N

P2

US-2.2

Vašingtono valstijoje:

Klalamo apygardą

WGM

VIII

P2

2014 12 19

2015 05 11

POU, RAT

N

P2

US-2.3

Vašingtono valstijoje:

Okanogano apygardoje (1):

| a. | Šiaurėje: Pradedant US 97 WA 20 greitkelio ir S. Janis Road gatvės sankirtoje, tada riba eina į dešinę S. Janis Road keliu. Į kairę McLaughlin Canyon Road keliu, tada į dešinę Hardy Road keliu, tada į kairę Chewilken Valley Road keliu. |
| --- | --- |

a.

Šiaurėje: Pradedant US 97 WA 20 greitkelio ir S. Janis Road gatvės sankirtoje, tada riba eina į dešinę S. Janis Road keliu. Į kairę McLaughlin Canyon Road keliu, tada į dešinę Hardy Road keliu, tada į kairę Chewilken Valley Road keliu.

| b. | Rytuose: Iš Chewilken Valley Road kelio į dešinę JH Green Road keliu, tada į kairę Hosheit Road keliu, tada į kairę Tedrow Trail Road keliu, tada į kairę Brown Pass Road keliu iki Colville Tribe sienos. Palei vakarinę (po to – palei pietinę) Colville Tribe sieną, iki jos sankirtos su US 97 WA 20 greitkeliu. |
| --- | --- |

b.

Rytuose: Iš Chewilken Valley Road kelio į dešinę JH Green Road keliu, tada į kairę Hosheit Road keliu, tada į kairę Tedrow Trail Road keliu, tada į kairę Brown Pass Road keliu iki Colville Tribe sienos. Palei vakarinę (po to – palei pietinę) Colville Tribe sieną, iki jos sankirtos su US 97 WA 20 greitkeliu.

| c. | Pietuose: Į dešinę US 97 WA 20 greitkeliu, tada į kairę Cherokee Road keliu, tada į dešinę Robinson Canyon Road keliu. Į kairę Bide A Wee Road keliu, tada į kairę Duck Lake Road keliu, tada į dešinę Soren Peterson Road keliu, tada į kairę Johnson Creek Road keliu, tada į dešinę George Road keliu. Į kairę Wetherstone Road keliu, tada į dešinę Eplay Road keliu. |
| --- | --- |

c.

Pietuose: Į dešinę US 97 WA 20 greitkeliu, tada į kairę Cherokee Road keliu, tada į dešinę Robinson Canyon Road keliu. Į kairę Bide A Wee Road keliu, tada į kairę Duck Lake Road keliu, tada į dešinę Soren Peterson Road keliu, tada į kairę Johnson Creek Road keliu, tada į dešinę George Road keliu. Į kairę Wetherstone Road keliu, tada į dešinę Eplay Road keliu.

| d. | Vakaruose: Iš Eplay Road kelio į dešinę Conconully Road/6th Avenue N. keliu, tada į kairę Green Lake Road keliu, tada į dešinę Salmon Creek Road keliu, tada į dešinę Happy Hill Road keliu, tada į kairę Conconully Road keliu (šis pereina į Main Street gatvę). Į dešinę Broadway gatve, tada į kairę C Street gatve, tada į dešinę Lake Street E gatve, tada į dešinę Sinlahekin Road keliu, tada į dešinę S. Fish Lake Road keliu, tada į dešinę Fish Lake Road keliu. Į kairę N. Pine Creek Road keliu, tada į dešinę Henry Road keliu (šis pereina į N. Pine Creek Road kelią), tada į dešinę Indian Springs Road keliu, tada į dešinę Hwy 7 greitkeliu iki US 97 WA 20 greitkelio. |
| --- | --- |

d.

Vakaruose: Iš Eplay Road kelio į dešinę Conconully Road/6th Avenue N. keliu, tada į kairę Green Lake Road keliu, tada į dešinę Salmon Creek Road keliu, tada į dešinę Happy Hill Road keliu, tada į kairę Conconully Road keliu (šis pereina į Main Street gatvę). Į dešinę Broadway gatve, tada į kairę C Street gatve, tada į dešinę Lake Street E gatve, tada į dešinę Sinlahekin Road keliu, tada į dešinę S. Fish Lake Road keliu, tada į dešinę Fish Lake Road keliu. Į kairę N. Pine Creek Road keliu, tada į dešinę Henry Road keliu (šis pereina į N. Pine Creek Road kelią), tada į dešinę Indian Springs Road keliu, tada į dešinę Hwy 7 greitkeliu iki US 97 WA 20 greitkelio.

WGM

VIII

P2

2015 01 29

POU, RAT

N

P2

US-2.4

Vašingtono valstijoje:

Okanogano apygardoje (2):

| a. | Šiaurėje: Pradedant US Hwy 97 greitkelio ir Kanados sienos sankirtoje, toliau į rytus palei Kanados sieną, tada į dešinę 9 Mile Road keliu (apygardos greitkelis Hwy 4777). |
| --- | --- |

a.

Šiaurėje: Pradedant US Hwy 97 greitkelio ir Kanados sienos sankirtoje, toliau į rytus palei Kanados sieną, tada į dešinę 9 Mile Road keliu (apygardos greitkelis Hwy 4777).

| b. | Rytuose: Iš 9 Mile Road kelio į dešinę Old Hwy 4777 greitkeliu, kuris pietuose pereina į Molson Road kelią. Į dešinę Chesaw Road keliu, tada į kairę Forest Service 3525 keliu, tada į kairę Forest Development Road 350 keliu, kuris pereina į Forest Development Road 3625 kelią. Nuo čia tiesiai į vakarus, tada į kairę Forest Service 3525 keliu, tada į dešinę Rone Road keliu, tada į dešinę Box Spring Road keliu, tada į kairę Mosquito Creek Road keliu, ir į dešinę Swanson Mill Road keliu. |
| --- | --- |

b.

Rytuose: Iš 9 Mile Road kelio į dešinę Old Hwy 4777 greitkeliu, kuris pietuose pereina į Molson Road kelią. Į dešinę Chesaw Road keliu, tada į kairę Forest Service 3525 keliu, tada į kairę Forest Development Road 350 keliu, kuris pereina į Forest Development Road 3625 kelią. Nuo čia tiesiai į vakarus, tada į kairę Forest Service 3525 keliu, tada į dešinę Rone Road keliu, tada į dešinę Box Spring Road keliu, tada į kairę Mosquito Creek Road keliu, ir į dešinę Swanson Mill Road keliu.

| c. | Pietuose: Iš Swanson Mill Road kelio į kairę O'Neil Road keliu, tada pietų kryptimi US 97 keliu. Į dešinę Ellis Forde Bridge Road keliu, tada į kairę Janis Oroville (SR 7) keliu, tada į dešinę Loomis Oroville Road keliu, tada į dešinę Wannact Lake Road keliu, tada į kairę Ellemeham Mountain Road keliu, tada į kairę Earth Dam Road keliu, tada į kairę keliu be pavadinimo, tada į dešinę keliu be pavadinimo, tada į dešinę kitu keliu be pavadinimo, tada į kairę keliu be pavadinimo, ir į kairę kitu keliu be pavadinimo. |
| --- | --- |

c.

Pietuose: Iš Swanson Mill Road kelio į kairę O'Neil Road keliu, tada pietų kryptimi US 97 keliu. Į dešinę Ellis Forde Bridge Road keliu, tada į kairę Janis Oroville (SR 7) keliu, tada į dešinę Loomis Oroville Road keliu, tada į dešinę Wannact Lake Road keliu, tada į kairę Ellemeham Mountain Road keliu, tada į kairę Earth Dam Road keliu, tada į kairę keliu be pavadinimo, tada į dešinę keliu be pavadinimo, tada į dešinę kitu keliu be pavadinimo, tada į kairę keliu be pavadinimo, ir į kairę kitu keliu be pavadinimo.

| d. | Vakaruose: Iš kelio be pavadinimo į dešinę Loomis Oroville Road keliu, tada į kairę Smilkameen Road keliu iki Kanados sienos. |
| --- | --- |

d.

Vakaruose: Iš kelio be pavadinimo į dešinę Loomis Oroville Road keliu, tada į kairę Smilkameen Road keliu iki Kanados sienos.

WGM

VIII

P2

2015 02 03

POU, RAT

N

P2

US-2.5

Oregono valstijoje:

Daglaso apygardą

WGM

VIII

P2

2014 12 19

2015 03 23

POU, RAT

N

P2

US-2.6

Oregono valstijoje:

Dišiutso apygardą

WG

VIII

P2

2015 02 14

POU, RAT

N

P2

US-2.7

Oregono valstijoje:

Malūro apygardą

WGM

VIII

P2

2015 01 20

2015 05 11

POU, RAT

N

P2

Aidaho valstijoje:

| | Kanjono apygardą |
| --- | --- |

Kanjono apygardą

| | Pejeto apygardą |
| --- | --- |

Pejeto apygardą

WGM

VIII

P2

POU, RAT

N

P2

US-2.8.

Kalifornijos valstijoje:

Stanisloso apygardoje/Tuolamio apygardoje:

10 km spindulio teritoriją, pradedant N taške, esančiame ant apskritos kontrolinės zonos ribos, laikrodžio rodyklės kryptimi sudarytą taip:

| a. | Šiaurėje – 2,5 mylios į rytus nuo State Hwy. 108 greitkelio ir Williams Road kelio sankirtos. |
| --- | --- |

a.

Šiaurėje – 2,5 mylios į rytus nuo State Hwy. 108 greitkelio ir Williams Road kelio sankirtos.

| b. | Šiaurės rytuose – 1,4 mylios į pietryčius nuo Rock River Dr. ir Tulloch Road kelių sankirtos. |
| --- | --- |

b.

Šiaurės rytuose – 1,4 mylios į pietryčius nuo Rock River Dr. ir Tulloch Road kelių sankirtos.

| c. | Rytuose – 2,0 mylios į šiaurės vakarus nuo Milpitas Road ir Las Cruces Road kelių sankirtos. |
| --- | --- |

c.

Rytuose – 2,0 mylios į šiaurės vakarus nuo Milpitas Road ir Las Cruces Road kelių sankirtos.

| d. | Pietryčiuose – 1,58 mylios į rytus nuo šiaurinės Rushing Road kelio dalies. |
| --- | --- |

d.

Pietryčiuose – 1,58 mylios į rytus nuo šiaurinės Rushing Road kelio dalies.

| e. | Pietuose – 0,7 mylios į pietus nuo State Highway132 greitkelio ir Crabtree Road kelio sankirtos. |
| --- | --- |

e.

Pietuose – 0,7 mylios į pietus nuo State Highway132 greitkelio ir Crabtree Road kelio sankirtos.

| f. | Pietvakariuose – 0,8 mylios į pietryčius nuo Hazel Dean Road ir Loneoak Road kelių sankirtos. |
| --- | --- |

f.

Pietvakariuose – 0,8 mylios į pietryčius nuo Hazel Dean Road ir Loneoak Road kelių sankirtos.

| g. | Vakaruose – 2,5 mylios į pietvakarius nuo Warnerville Road ir Tim Bell Road kelių sankirtos. |
| --- | --- |

g.

Vakaruose – 2,5 mylios į pietvakarius nuo Warnerville Road ir Tim Bell Road kelių sankirtos.

| h. | Šiaurės vakaruose – 1 mylia į pietryčius nuo CA-120 ir Tim Bell Road kelių sankirtos. |
| --- | --- |

h.

Šiaurės vakaruose – 1 mylia į pietryčius nuo CA-120 ir Tim Bell Road kelių sankirtos.

WGM

VIII

P2

2015 01 23

POU, RAT

N

P2

US-2.9

Kalifornijos valstijoje:

Kingso apygardoje:

10 km spindulio teritoriją, pradedant N taške, esančiame ant apskritos kontrolinės zonos ribos, laikrodžio rodyklės kryptimi sudarytą taip:

| a. | Šiaurėje – 0,58 mylios į šiaurę nuo Kansas Avenue
  NE gatvės – 0,83 mylios į rytus nuo CA-43 kelio. |
| --- | --- |

a.

Šiaurėje – 0,58 mylios į šiaurę nuo Kansas Avenue

NE gatvės – 0,83 mylios į rytus nuo CA-43 kelio.

| b. | Rytuose – 0,04 mylios į rytus nuo 5th Avenue gatvės |
| --- | --- |

b.

Rytuose – 0,04 mylios į rytus nuo 5th Avenue gatvės

| c. | Pietryčiuose – 0,1 mylios į rytus nuo Paris Avenue ir 7th Avenue gatvių sankirtos |
| --- | --- |

c.

Pietryčiuose – 0,1 mylios į rytus nuo Paris Avenue ir 7th Avenue gatvių sankirtos

| d. | Pietuose – 1,23 mylios į šiaurę nuo Redding Avenue gatvės |
| --- | --- |

d.

Pietuose – 1,23 mylios į šiaurę nuo Redding Avenue gatvės

| e. | Pietvakariuose – 0,6 mylios į vakarus nuo Paris Avenue ir 15th Avenue gatvių sankirtos |
| --- | --- |

e.

Pietvakariuose – 0,6 mylios į vakarus nuo Paris Avenue ir 15th Avenue gatvių sankirtos

| f. | Vakaruose – 1,21 mylios į rytus nuo 19th Avenue gatvės |
| --- | --- |

f.

Vakaruose – 1,21 mylios į rytus nuo 19th Avenue gatvės

| g. | Šiaurės vakaruose – 0,3 mylios į šiaurę nuo Laurel Avenue ir 16th Avenue gatvių sankirtos |
| --- | --- |

g.

Šiaurės vakaruose – 0,3 mylios į šiaurę nuo Laurel Avenue ir 16th Avenue gatvių sankirtos

WGM

VIII

P2

2015 02 12

POU, RAT

N

P2

US-2.10

Minesotos valstiją

WGM

VIII

P2

2015 03 05

POU, RAT

N

P2

US-2.11

Misūrio valstijoje:

| | Džasperio apygardą |
| --- | --- |

Džasperio apygardą

| | Bartono apygardą |
| --- | --- |

Bartono apygardą

WGM

VIII

P2

2015 03 08

POU, RAT

N

P2

US-2.12

Misūrio valstijoje:

| | Monito apygardą |
| --- | --- |

Monito apygardą

| | Morgano apygardą |
| --- | --- |

Morgano apygardą

WGM

VIII

P2

2015 03 09

POU, RAT

N

P2

US-2.13

Arkanzaso valstijoje:

| | Buno apygardą |
| --- | --- |

Buno apygardą

| | Mariono apygardą |
| --- | --- |

Mariono apygardą

WGM

VIII

P2

2015 03 11

POU, RAT

N

P2

US-2.14

Kanzaso valstijoje:

| | Levenverto apygardą |
| --- | --- |

Levenverto apygardą

| | Vajandoto apygardą |
| --- | --- |

Vajandoto apygardą

WGM

VIII

P2

2015 03 13

POU, RAT

N

P2

US-2.15

Kanzaso valstijoje:

| | Čerokio apygardą |
| --- | --- |

Čerokio apygardą

| | Krofordo apygardą |
| --- | --- |

Krofordo apygardą

WGM

P2

2015 03 09

POU, RAT

N

P2

US-2.16

Montanos valstijoje:

| | Džudit Beisino apygardą |
| --- | --- |

Džudit Beisino apygardą

| | Ferguso apygardą |
| --- | --- |

Ferguso apygardą

WGM

VIII

P2

2015 04 02

POU, RAT

N

P2

US-2.17

Šiaurės Dakotos valstijoje:

Dikio apygardą

WGM

VIII

P2

2015 04 11

POU, RAT

N

P2

US-2.18

Pietų Dakotos valstiją

WGM

VIII

P2

2015 04 01

POU, RAT

N

P2

US-2.19

Viskonsino valstiją

WGM

VIII

P2

2015 04 11

POU, RAT

N

P2

US-2.20

Ajovos valstiją

WGM

VIII

P2

2015 04 14

POU, RAT

N

P2

---

(1)  Prekes, taip pat ir vežamas atviroje jūroje, pagamintas iki šios datos, galima importuoti į Bendriją 90 dienų nuo šios datos.

1

(2)  Į Bendriją galima importuoti tik po šios datos pagamintas prekes.“

2

---

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/17

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/797

2015 m. gegužės 21 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| MA | 98,6 |
| MK | 102,7 |
| ZZ | 90,3 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 47,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 93 10 | TR | 120,5 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 70,8 |
| MA | 60,9 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,7 |
| BR | 102,9 |
| CL | 119,8 |
| NZ | 157,8 |
| US | 119,0 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 110,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

69,6

MA

98,6

MK

102,7

ZZ

90,3

0707 00 05

AL

41,5

MK

47,0

TR

111,1

ZZ

66,5

0709 93 10

TR

120,5

ZZ

120,5

0805 10 20

EG

58,7

IL

70,8

MA

60,9

ZZ

63,5

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

90,7

BR

102,9

CL

119,8

NZ

157,8

US

119,0

UY

68,9

ZA

117,0

ZZ

110,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/19

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/798

2015 m. gegužės 11 d.

kuriuo Europos Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu derėtis dėl Vienos konvencijos dėl ozono sluoksnio apsaugos ir Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų pakeitimų

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 3 bei 4 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi Komisija turėtų būti įgaliota Sąjungos vardu derėtis dėl Vienos konvencijos dėl ozono sluoksnio apsaugos (1) ir Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (2) pakeitimų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisija įgaliojama Sąjungos vardu ir jos kompetencijai priklausančiais klausimais, kurių atžvilgiu Sąjunga yra priėmusi taisykles, derėtis dėl Vienos konvencijos dėl ozono sluoksnio apsaugos ir Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų pakeitimų 2015 m. ir 2016 m. vyksiančiose tos konvencijos šalių konferencijose ir to protokolo šalių susitikimuose.

2 straipsnis

1.   Komisija veda derybas konsultuodamasi su Tarybos paskirtu specialiu komitetu ir laikydamasi šio sprendimo priedėlyje pateiktų Tarybos derybinių nurodymų.

2.   Taryba gali bet kuriuo metu peržiūrėti tuos derybinius nurodymus. Tuo tikslu Komisija po kiekvieno derybų posėdžio Tarybai teikia ataskaitas apie derybų rezultatus ir, atitinkamais atvejais, apie visas problemas, kurių gali kilti derybų metu.

3 straipsnis

Kai 1 straipsnyje nurodytų pakeitimų dalykas priklauso Sąjungos ir valstybių narių pasidalijamosios kompetencijos sričiai, Komisija ir valstybės narės derybų proceso metu turėtų glaudžiai bendradarbiauti siekdamos užtikrinti vieningą atstovavimą Sąjungai ir jos valstybėms narėms tarptautiniu lygmeniu.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Komisijai.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. DŪKLAVS

---

(1)  OL L 297, 1988 10 31, p. 10.

1

(2)  OL L 297, 1988 10 31, p. 21.

2

---

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/20

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/799

2015 m. gegužės 18 d.

kuriuo valstybės narės įgaliojamos tapti, vadovaujantis Europos Sąjungos interesais, Tarptautinės jūrų organizacijos tarptautinės konvencijos dėl žvejybos laivų personalo rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų Šalimis

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 46 straipsnį, 53 straipsnio 1 dalį ir 62 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu ir 218 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) tarptautinė konvencija dėl žvejybos laivų personalo rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (toliau – Konvencija) buvo priimta 1995 m. liepos 7 d. Londone TJO sušauktoje tarptautinėje konferencijoje; |
| --- | --- |

(1)

Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) tarptautinė konvencija dėl žvejybos laivų personalo rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (toliau – Konvencija) buvo priimta 1995 m. liepos 7 d. Londone TJO sušauktoje tarptautinėje konferencijoje;

| (2) | Konvencija įsigaliojo 2012 m. rugsėjo 29 d.; |
| --- | --- |

(2)

Konvencija įsigaliojo 2012 m. rugsėjo 29 d.;

| (3) | Konvencija yra svarbus indėlis į žvejybos sektorių tarptautiniu lygmeniu, nes ja skatinama jūroje saugoti gyvybę ir turtą, tokiu būdu taip pat prisidedant prie jūrų aplinkos apsaugos. Todėl pageidautina, kad jos nuostatos būtų kuo greičiau įgyvendinamos; |
| --- | --- |

(3)

Konvencija yra svarbus indėlis į žvejybos sektorių tarptautiniu lygmeniu, nes ja skatinama jūroje saugoti gyvybę ir turtą, tokiu būdu taip pat prisidedant prie jūrų aplinkos apsaugos. Todėl pageidautina, kad jos nuostatos būtų kuo greičiau įgyvendinamos;

| (4) | žvejyba jūroje yra viena pavojingiausių profesijų, todėl rengiant tinkamą mokymą ir suteikiant tinkamas kvalifikacijas būtų galima iš esmės sumažinti nelaimingų atsitikimų skaičių. Personalo laipinimas į valstybių narių žvejybos laivus turėtų būti bet kuriuo atveju vykdomas nedarant poveikio saugiai laivybai; |
| --- | --- |

(4)

žvejyba jūroje yra viena pavojingiausių profesijų, todėl rengiant tinkamą mokymą ir suteikiant tinkamas kvalifikacijas būtų galima iš esmės sumažinti nelaimingų atsitikimų skaičių. Personalo laipinimas į valstybių narių žvejybos laivus turėtų būti bet kuriuo atveju vykdomas nedarant poveikio saugiai laivybai;

| (5) | įgyvendinant tausios žvejybos partnerystės susitarimus (toliau – Susitarimai) su trečiosiomis valstybėmis, svarbu, kad su valstybės narės vėliava plaukiojančių žvejybos laivų personalas turėtų tinkamas profesines kvalifikacijas, patvirtintas vėliavos valstybės pripažintais pažymėjimais, kad būtų įmanoma įdarbinti personalą susitarimuose nustatytomis sąlygomis. Taikydamos Konvenciją, valstybės turėtų dėti visas pastangas išvengti tarptautinės ir Sąjungos teisės neatitikimų, įskaitant galimą neigiamą poveikį Susitarimų sudarymui ir įgyvendinimui. Be to, atitinkamos trečiosios valstybės turėtų būti skatinamos tapti Konvencijos Šalimis; |
| --- | --- |

(5)

įgyvendinant tausios žvejybos partnerystės susitarimus (toliau – Susitarimai) su trečiosiomis valstybėmis, svarbu, kad su valstybės narės vėliava plaukiojančių žvejybos laivų personalas turėtų tinkamas profesines kvalifikacijas, patvirtintas vėliavos valstybės pripažintais pažymėjimais, kad būtų įmanoma įdarbinti personalą susitarimuose nustatytomis sąlygomis. Taikydamos Konvenciją, valstybės turėtų dėti visas pastangas išvengti tarptautinės ir Sąjungos teisės neatitikimų, įskaitant galimą neigiamą poveikį Susitarimų sudarymui ir įgyvendinimui. Be to, atitinkamos trečiosios valstybės turėtų būti skatinamos tapti Konvencijos Šalimis;

| (6) | Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija skatina saugą jūroje ir darbe, taip pat žvejybos laivų personalo profesinių kvalifikacijų plėtrą. Sąjunga finansiškai, visų pirma Europos žuvininkystės fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo lėšomis, remia žvejybos sektoriuje rengiamą mokymą; |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija skatina saugą jūroje ir darbe, taip pat žvejybos laivų personalo profesinių kvalifikacijų plėtrą. Sąjunga finansiškai, visų pirma Europos žuvininkystės fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo lėšomis, remia žvejybos sektoriuje rengiamą mokymą;

| (7) | Konvencijos priedo I skyriaus 7 taisyklė priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, susijusiai su profesinių kvalifikacijų, kurias turi tam tikrų kategorijų žvejybos laivų personalas, Sąjungos pripažinimo taisyklėmis, ir daro poveikį Sutarties nuostatoms ir Sąjungos antrinei teisei, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2005/36/EB (2), kiek tai susiję su Sąjungos piliečiais, kurie turi atitinkamus valstybės narės arba trečiosios valstybės išduotus pažymėjimus; |
| --- | --- |

(7)

Konvencijos priedo I skyriaus 7 taisyklė priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, susijusiai su profesinių kvalifikacijų, kurias turi tam tikrų kategorijų žvejybos laivų personalas, Sąjungos pripažinimo taisyklėmis, ir daro poveikį Sutarties nuostatoms ir Sąjungos antrinei teisei, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2005/36/EB (2), kiek tai susiję su Sąjungos piliečiais, kurie turi atitinkamus valstybės narės arba trečiosios valstybės išduotus pažymėjimus;

| (8) | Sąjunga negali tapti Konvencijos Šalimi, nes tik valstybės gali būti jos Šalys; |
| --- | --- |

(8)

Sąjunga negali tapti Konvencijos Šalimi, nes tik valstybės gali būti jos Šalys;

| (9) | kai kurios valstybės narės dar netapo Konvencijos Šalimis, o kitos jomis jau tapo. Tų valstybių narių, kurios turi su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, jūrų žvejybos laivus, kuriems taikoma Konvencija, priimančių uostų arba žvejybos laivų personalo rengimo įstaigų, bet dar netapo Konvencijos Šalimis, prašoma jomis tapti; |
| --- | --- |

(9)

kai kurios valstybės narės dar netapo Konvencijos Šalimis, o kitos jomis jau tapo. Tų valstybių narių, kurios turi su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, jūrų žvejybos laivus, kuriems taikoma Konvencija, priimančių uostų arba žvejybos laivų personalo rengimo įstaigų, bet dar netapo Konvencijos Šalimis, prašoma jomis tapti;

| (10) | kol visos valstybės narės, kurios turi su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, jūrų žvejybos laivus, kuriems taikoma Konvencija, priimančių uostų arba žvejybos laivų personalo rengimo įstaigų, taps Konvencijos Šalimis, kiekviena valstybė narė, kuri yra Konvencijos Šalis, turėtų taikyti Konvencijoje numatytą lankstumą siekdama užtikrinti teisinį suderinamumą su Sąjungos teise, visų pirma su Konvencijos priedo I skyriaus 10 taisykle dėl lygiaverčio išsilavinimo, kad Konvencijos taikymas būtų suderintas su Direktyva 2005/36/EB; |
| --- | --- |

(10)

kol visos valstybės narės, kurios turi su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, jūrų žvejybos laivus, kuriems taikoma Konvencija, priimančių uostų arba žvejybos laivų personalo rengimo įstaigų, taps Konvencijos Šalimis, kiekviena valstybė narė, kuri yra Konvencijos Šalis, turėtų taikyti Konvencijoje numatytą lankstumą siekdama užtikrinti teisinį suderinamumą su Sąjungos teise, visų pirma su Konvencijos priedo I skyriaus 10 taisykle dėl lygiaverčio išsilavinimo, kad Konvencijos taikymas būtų suderintas su Direktyva 2005/36/EB;

| (11) | kiekviena valstybė narė, kuri yra Konvencijos Šalis, pripažindama profesines kvalifikacijas pagal Direktyvą 2005/36/EB, suteiktas darbuotojams migrantams iš valstybių narių, kurios nėra Konvencijos Šalys, turėtų įsitikinti, kad atitinkamų darbuotojų profesinės kvalifikacijos buvo įvertintos ir kad buvo nustatyta, jog jos atitinka Konvencija nustatytus būtiniausius standartus; |
| --- | --- |

(11)

kiekviena valstybė narė, kuri yra Konvencijos Šalis, pripažindama profesines kvalifikacijas pagal Direktyvą 2005/36/EB, suteiktas darbuotojams migrantams iš valstybių narių, kurios nėra Konvencijos Šalys, turėtų įsitikinti, kad atitinkamų darbuotojų profesinės kvalifikacijos buvo įvertintos ir kad buvo nustatyta, jog jos atitinka Konvencija nustatytus būtiniausius standartus;

| (12) | todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 1 dalį Taryba turėtų įgalioti valstybes nares tapti Sąjungos interesus atitinkančios Konvencijos Šalimis, |
| --- | --- |

(12)

todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 1 dalį Taryba turėtų įgalioti valstybes nares tapti Sąjungos interesus atitinkančios Konvencijos Šalimis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šiuo sprendimu valstybės narės įgaliojamos tapti 1995 m. liepos 7 d. priimtos Tarptautinės jūrų organizacijos tarptautinės konvencijos dėl žvejybos laivų personalo rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų Šalimis, kiek tai susiję su Sąjungos kompetencijai priklausančiomis dalimis.

Valstybės narės, pagal Konvencijos 4 straipsnį teikdamos informaciją TJO Generaliniam sekretoriui, atitinkamais atvejais, remdamosi Konvencijos priedo I skyriaus 10 taisykle, pateikia informaciją apie atitinkamas nacionalines nuostatas, susijusias su žvejybos laivų, kuriems taikoma Konvencija, personalo kompetencijos pažymėjimų pripažinimu, atsižvelgdamos į pareigas, nustatytas atitinkamoje Sąjungos teisėje dėl kvalifikacijų pripažinimo.

2 straipsnis

Valstybės narės, kurios turi su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, jūrų žvejybos laivus, kuriems taikoma Konvencija, priimančių uostų arba žvejybos laivų personalo rengimo įstaigų ir kurios dar netapo Konvencijos Šalimis, stengiasi imtis būtinų veiksmų, kad jų prisijungimo prie Konvencijos dokumentas per pagrįstą laikotarpį, jei įmanoma, ne vėliau kaip 2017 m. gegužės 23 d., būtų deponuotas TJO Generaliniam sekretoriui. Ne vėliau kaip 2018 m. gegužės 23 d. Komisija pateikia Tarybai prisijungimo proceso pažangos ataskaitą.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

M. SEILE

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

1

(2)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22).

2

---

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/22

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2015/800

2015 m. gegužės 21 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) ir pratęsiamas jo galiojimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2013 m. gegužės 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/233/BUSP (1), nustatantį Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misiją Libijoje (EUBAM Libya). Sprendimas 2013/233/BUSP nustoja galioti 2015 m. gegužės 21 d.; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. gegužės 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/233/BUSP (1), nustatantį Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misiją Libijoje (EUBAM Libya). Sprendimas 2013/233/BUSP nustoja galioti 2015 m. gegužės 21 d.;

| (2) | 2014 m. gegužės 20 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/294/BUSP (2), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP ir kuriuo buvo numatyta orientacinė finansavimo suma laikotarpiui iki 2015 m. gegužės 21 d.; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. gegužės 20 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/294/BUSP (2), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP ir kuriuo buvo numatyta orientacinė finansavimo suma laikotarpiui iki 2015 m. gegužės 21 d.;

| (3) | atsižvelgiant į saugumo ir politinę padėtį Libijoje, EUBAM Libya personalas 2014 m. pabaigoje buvo perdislokuotas ir sumažintas iki ribotų pajėgumų, o 2015 m. dar labiau sumažintas. Atsižvelgiant į strateginę EUBAM Libya peržiūrą, Politinis ir saugumo komitetas (PSK) nusprendė, kad neaktyvus misijos statusas turėtų būti išlaikytas ir kad misija turėtų būti pratęsta papildomam šešių mėnesių laikotarpiui iki 2015 m. lapkričio 21 d.; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į saugumo ir politinę padėtį Libijoje, EUBAM Libya personalas 2014 m. pabaigoje buvo perdislokuotas ir sumažintas iki ribotų pajėgumų, o 2015 m. dar labiau sumažintas. Atsižvelgiant į strateginę EUBAM Libya peržiūrą, Politinis ir saugumo komitetas (PSK) nusprendė, kad neaktyvus misijos statusas turėtų būti išlaikytas ir kad misija turėtų būti pratęsta papildomam šešių mėnesių laikotarpiui iki 2015 m. lapkričio 21 d.;

| (4) | todėl Sprendimas 2013/233/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2013/233/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | EUBAM Libya bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, |
| --- | --- |

(5)

EUBAM Libya bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2013/233/BUSP iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 4 straipsnio 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

1)

4 straipsnio 4 dalis išbraukiama;

| 2) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:
  „1a.   Misijos vadovas atstovauja EUBAM Libya neviršydamas misijos įgaliojimų. Misijos vadovas, prisiimdamas bendrą atsakomybę, gali EUBAM Libya darbuotojams perduoti personalo ir finansų reikalų valdymo užduotis.“; |
| --- | --- | --- |

2)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„1a.   Misijos vadovas atstovauja EUBAM Libya neviršydamas misijos įgaliojimų. Misijos vadovas, prisiimdamas bendrą atsakomybę, gali EUBAM Libya darbuotojams perduoti personalo ir finansų reikalų valdymo užduotis.“

| b) | 4 ir 8 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

b)

4 ir 8 dalys išbraukiamos;

| 3) | 7 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Tarptautinio ir vietos personalo įdarbinimo sąlygos ir teisės bei pareigos nustatomos sutartyse, kurias EUBAM Libya turi sudaryti su atitinkamais darbuotojais.“; |
| --- | --- |

3)

7 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Tarptautinio ir vietos personalo įdarbinimo sąlygos ir teisės bei pareigos nustatomos sutartyse, kurias EUBAM Libya turi sudaryti su atitinkamais darbuotojais.“

| 4) | įterpiamas šis straipsnis:
  „12a straipsnis
  Teisinės nuostatos
  EUBAM Libya turi teisę pirkti paslaugas ir prekes, sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus, įdarbinti darbuotojus, turėti banko sąskaitas, įsigyti turto ir juo disponuoti, vykdyti savo įsipareigojimus ir būti teismo proceso šalimi, kai to reikia šiam sprendimui įgyvendinti.“; |
| --- | --- |

4)

įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

Teisinės nuostatos

EUBAM Libya turi teisę pirkti paslaugas ir prekes, sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus, įdarbinti darbuotojus, turėti banko sąskaitas, įsigyti turto ir juo disponuoti, vykdyti savo įsipareigojimus ir būti teismo proceso šalimi, kai to reikia šiam sprendimui įgyvendinti.“

| 5) | 13 straipsnis pakeičiamas taip:
  „13 straipsnis
  Finansinės nuostatos
  1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta EUBAM Libya išlaidoms 2013 m. gegužės 22 d.–2014 m. gegužės 21 d. laikotarpiu padengti, yra 30 300 000 EUR.
  Orientacinė finansavimo suma, skirta EUBAM Libya išlaidoms 2014 m. gegužės 22 d.–2015 m. lapkričio 21 d. laikotarpiu padengti, yra 26 200 000 EUR.
  2.   Visos išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas taisykles ir procedūras. EUBAM Libya viešojo pirkimo sutarčių skyrimo procedūrose fiziniai ir juridiniai asmenys dalyvauja be apribojimų. Be to, EUBAM Libya perkamoms prekėms netaikomos jokios kilmės taisyklės. Komisijai pritarus, misija gali sudaryti techninius susitarimus su valstybėmis narėmis, priimančiąja valstybe, dalyvaujančiomis trečiosiomis valstybėmis ir kitais tarptautiniais subjektais dėl įrangos, paslaugų ir patalpų teikimo EUBAM Libya.
  3.   EUBAM Libya yra atsakinga už misijos biudžeto įvykdymą. Šiuo tikslu EUBAM Libya pasirašo susitarimą su Komisija.
  4.   Nedarant poveikio nuostatoms dėl EUBAM Libya ir jos darbuotojų statuso, nuo 2015 m. gegužės 22 d. EUBAM Libya atsako už bet kokius reikalavimus ir įsipareigojimus, atsirandančius vykdant įgaliojimus, išskyrus visus reikalavimus, susijusius su misijos vadovo sunkiu nusižengimu, už kurį atsako pats vadovas.
  5.   Finansinių nuostatų įgyvendinimas nedaro poveikio 4, 5 ir 6 straipsniuose numatytai EUBAM Libya pavaldumo tvarkai ir veiklos reikalavimams, įskaitant įrangos suderinamumą ir misijos grupių sąveiką.
  6.   Išlaidos laikomos atitinkančiomis reikalavimus nuo 3 dalyje nurodyto susitarimo pasirašymo dienos.“; |
| --- | --- |

5)

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta EUBAM Libya išlaidoms 2013 m. gegužės 22 d.–2014 m. gegužės 21 d. laikotarpiu padengti, yra 30 300 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta EUBAM Libya išlaidoms 2014 m. gegužės 22 d.–2015 m. lapkričio 21 d. laikotarpiu padengti, yra 26 200 000 EUR.

2.   Visos išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas taisykles ir procedūras. EUBAM Libya viešojo pirkimo sutarčių skyrimo procedūrose fiziniai ir juridiniai asmenys dalyvauja be apribojimų. Be to, EUBAM Libya perkamoms prekėms netaikomos jokios kilmės taisyklės. Komisijai pritarus, misija gali sudaryti techninius susitarimus su valstybėmis narėmis, priimančiąja valstybe, dalyvaujančiomis trečiosiomis valstybėmis ir kitais tarptautiniais subjektais dėl įrangos, paslaugų ir patalpų teikimo EUBAM Libya.

3.   EUBAM Libya yra atsakinga už misijos biudžeto įvykdymą. Šiuo tikslu EUBAM Libya pasirašo susitarimą su Komisija.

4.   Nedarant poveikio nuostatoms dėl EUBAM Libya ir jos darbuotojų statuso, nuo 2015 m. gegužės 22 d. EUBAM Libya atsako už bet kokius reikalavimus ir įsipareigojimus, atsirandančius vykdant įgaliojimus, išskyrus visus reikalavimus, susijusius su misijos vadovo sunkiu nusižengimu, už kurį atsako pats vadovas.

5.   Finansinių nuostatų įgyvendinimas nedaro poveikio 4, 5 ir 6 straipsniuose numatytai EUBAM Libya pavaldumo tvarkai ir veiklos reikalavimams, įskaitant įrangos suderinamumą ir misijos grupių sąveiką.

6.   Išlaidos laikomos atitinkančiomis reikalavimus nuo 3 dalyje nurodyto susitarimo pasirašymo dienos.“

| 6) | įterpiamas šis straipsnis:
  „13a straipsnis
  Projektų grupė
  1.   EUBAM Libya sudaro projektų grupę, kuri nustato ir įgyvendina projektus, kurie atitinka misijos tikslus ir kuriais prisidedama prie įgaliojimų vykdymo. EUBAM Libya prireikus sudaro palankesnes sąlygas valstybių narių ir trečiųjų valstybių pagal jų įgaliojimus įgyvendinamiems projektams su EUBAM Libya susijusiose srityse, kuriais remiami jos tikslai, ir teikia su jais susijusias konsultacijas.
  2.   Laikantis 3 dalies EUBAM Libya yra įgaliota naudoti valstybių narių arba trečiųjų valstybių finansinius įnašus nustatytiems projektams, kuriais nuosekliai papildomi kiti EUBAM Libya veiksmai, įgyvendinti, jei projektai:






  — | yra numatyti šio sprendimo finansinėje pažymoje arba |
| --- | --- | --- |

6)

įterpiamas šis straipsnis:

„13a straipsnis

Projektų grupė

1.   EUBAM Libya sudaro projektų grupę, kuri nustato ir įgyvendina projektus, kurie atitinka misijos tikslus ir kuriais prisidedama prie įgaliojimų vykdymo. EUBAM Libya prireikus sudaro palankesnes sąlygas valstybių narių ir trečiųjų valstybių pagal jų įgaliojimus įgyvendinamiems projektams su EUBAM Libya susijusiose srityse, kuriais remiami jos tikslai, ir teikia su jais susijusias konsultacijas.

2.   Laikantis 3 dalies EUBAM Libya yra įgaliota naudoti valstybių narių arba trečiųjų valstybių finansinius įnašus nustatytiems projektams, kuriais nuosekliai papildomi kiti EUBAM Libya veiksmai, įgyvendinti, jei projektai:

—

yra numatyti šio sprendimo finansinėje pažymoje arba

| — | yra įtraukti įgaliojimų vykdymo laikotarpiu, misijos vadovo prašymu iš dalies pakeitus finansinę pažymą. |
| --- | --- |

—

yra įtraukti įgaliojimų vykdymo laikotarpiu, misijos vadovo prašymu iš dalies pakeitus finansinę pažymą.

EUBAM Libya su tomis valstybėmis sudaro susitarimą, kuriame visų pirma nustatomos konkrečios procedūros, taikomos nagrinėjant trečiųjų šalių skundus dėl žalos, padarytos dėl EUBAM Libya veiksmų arba neveikimo naudojant lėšas, kurias skyrė tos valstybės. Prisidedančiosios valstybės jokiomis aplinkybėmis negali Sąjungos ar vyriausiojo įgaliotinio laikyti atsakingais už EUBAM Libya veiksmus ar neveikimą naudojant lėšas, kurias skyrė tos valstybės.

3.   Trečiųjų valstybių finansiniams įnašams į projektų grupę turi pritarti PSK.“

| 7) | 16 straipsnio antra dalis pakeičiama taip:
  „Jis taikomas iki 2015 m. lapkričio 21 d.“. |
| --- | --- |

7)

16 straipsnio antra dalis pakeičiama taip:

„Jis taikomas iki 2015 m. lapkričio 21 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2015 m. gegužės 22 d.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. RINKĒVIČS

---

(1)  2013 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) (OL L 138, 2013 5 24, p. 15).

1

(2)  2014 m. gegužės 20 d. Tarybos sprendimas 2014/294/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) (OL L 151, 2014 5 21, p. 24).

2

---

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/25

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/801

2015 m. gegužės 20 d.

dėl mažmeniniam sektoriui skirto geriausios aplinkosaugos vadybos praktikos, sektoriaus aplinkosauginio veiksmingumo rodiklių ir pažangos kriterijų informacinio dokumento, parengto pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 3234)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB (1), ypač į jo 46 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1221/2009 Komisija įpareigota, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, parengti konkretiems sektoriams skirtus informacinius dokumentus. Šiuose konkretiems sektoriams skirtuose informaciniuose dokumentuose turi būti nurodyta geriausia aplinkosaugos vadybos praktika, konkretiems sektoriams skirti aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai, o tam tikrais atvejais – pažangos kriterijai ir klasifikavimo sistemos, kuriomis nustatomi aplinkosauginio veiksmingumo lygiai; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1221/2009 Komisija įpareigota, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, parengti konkretiems sektoriams skirtus informacinius dokumentus. Šiuose konkretiems sektoriams skirtuose informaciniuose dokumentuose turi būti nurodyta geriausia aplinkosaugos vadybos praktika, konkretiems sektoriams skirti aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai, o tam tikrais atvejais – pažangos kriterijai ir klasifikavimo sistemos, kuriomis nustatomi aplinkosauginio veiksmingumo lygiai;

| (2) | Komisijos komunikate „Darbo planas, kuriame nustatytas orientacinis sektorių, kuriems pagal 2009 m. lapkričio 25 d. Reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo parengtini konkretiems sektoriams ir daugeliui sektorių skirti informaciniai dokumentai, sąrašas“ (2) nustatytas darbo planas ir orientacinis prioritetinių sektorių, kuriems parengtini konkretiems sektoriams ir daugeliui sektorių skirti informaciniai dokumentai, sąrašas, į kurį įtrauktas didmeninės ir mažmeninės prekybos sektorius; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos komunikate „Darbo planas, kuriame nustatytas orientacinis sektorių, kuriems pagal 2009 m. lapkričio 25 d. Reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo parengtini konkretiems sektoriams ir daugeliui sektorių skirti informaciniai dokumentai, sąrašas“ (2) nustatytas darbo planas ir orientacinis prioritetinių sektorių, kuriems parengtini konkretiems sektoriams ir daugeliui sektorių skirti informaciniai dokumentai, sąrašas, į kurį įtrauktas didmeninės ir mažmeninės prekybos sektorius;

| (3) | konkretiems sektoriams skirti informaciniai dokumentai, kuriuose nurodoma geriausia aplinkosaugos vadybos praktika, aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai, o tam tikrais atvejais – pažangos kriterijai ir klasifikavimo sistemos, kuriomis nustatomi aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, reikalingi siekiant padėti organizacijoms geriau sutelkti dėmesį į svarbiausius konkretaus sektoriaus aplinkosaugos aspektus; |
| --- | --- |

(3)

konkretiems sektoriams skirti informaciniai dokumentai, kuriuose nurodoma geriausia aplinkosaugos vadybos praktika, aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai, o tam tikrais atvejais – pažangos kriterijai ir klasifikavimo sistemos, kuriomis nustatomi aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, reikalingi siekiant padėti organizacijoms geriau sutelkti dėmesį į svarbiausius konkretaus sektoriaus aplinkosaugos aspektus;

| (4) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1221/2009 49 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1221/2009 49 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Mažmeninės prekybos sektoriui skirtas geriausios aplinkosaugos vadybos praktikos, sektoriaus aplinkosauginio veiksmingumo rodiklių ir pažangos kriterijų informacinis dokumentas pateikiamas priede.

2 straipsnis

EMAS registruota mažmeninės prekybos sektoriaus organizacija aplinkosaugos ataskaitoje privalo nurodyti, kaip ji naudojosi šiam sektoriui skirtame informaciniame dokumente aprašyta geriausia aplinkosaugos vadybos praktika ir pažangos kriterijais, kad nustatytų savo aplinkosauginio veiksmingumo gerinimo priemones, veiksmus ir galbūt prioritetus.

3 straipsnis

Sektoriui skirtame informaciniame dokumente nurodytų pažangos kriterijų EMAS registruotos organizacijos įvykdyti neprivalo, nes, atsižvelgiant į savanorišką EMAS pobūdį, įvertinti kriterijų taikymo galimybes sąnaudų ir naudos požiūriu paliekama pačioms organizacijoms.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2015 m. gegužės 20 d.

Komisijos vardu

Karmenu VELLA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 342, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  OL C 358, 2011 12 8, p. 2.

2

---

PRIEDAS

1.   ĮVADAS

Šis dokumentas yra pirmasis konkrečiam sektoriui skirtas informacinis dokumentas (KSID), parengtas pagal Reglamento (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo 46 straipsnį. Siekiant padėti suprasti šį KSID, šiame įvade trumpai aprašomas jo teisinis pagrindas ir naudojimasis juo.

Šis KSID grindžiamas Naujų technologijų tyrimų instituto (NTTI) – vieno iš septynių Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro (angl. JRC) institutų – parengta išsamia moksline ir politikos ataskaita (1).

Susijęs teisinis pagrindas

Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS), kurioje organizacijos gali dalyvauti savanoriškai, įsteigta 1993 m. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1836/93 (2). Vėliau EMAS buvo smarkiai pakeista du kartus:

| — | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 761/2001 (3), |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 761/2001 (3),

| — | Reglamentu (EB) Nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Reglamentu (EB) Nr. 1221/2009.

Svarbus naujas 2010 m. sausio 11 d. įsigaliojusios paskiausios redakcijos aspektas yra Reglamento (EB) Nr. 1221/2009 46 straipsnyje nustatytas konkretiems sektoriams skirtų informacinių dokumentų (KSID), kuriuose nurodoma geriausia konkrečių sektorių aplinkosaugos vadybos praktika, rengimas. Juose nurodoma geriausia aplinkosaugos vadybos praktika (GAVP), konkrečių sektorių aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai, o tam tikrais atvejais – pažangos kriterijai ir klasifikavimo sistemos, kuriomis nustatomi veiksmingumo lygiai.

Kaip suprasti šį dokumentą ir juo naudotis

Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS) – tai sistema, kurioje savanoriškai gali dalyvauti organizacijos, įsipareigojančios nuolat gerinti savo aplinkosauginį veiksmingumą. Atsižvelgiant į tai, šiame konkrečiam sektoriui skirtame informaciniame dokumente (KSID) pateikiamos konkrečiai mažmeninės prekybos sektoriui skirtos gairės ir nurodomos įvairios gerinimo galimybės ir geriausia praktika. KSID tikslas – idėjomis ir įkvėpimu, taip pat praktinėmis ir techninėmis gairėmis teikti pagalbą ir paramą visoms savo aplinkosauginį veiksmingumą ketinančioms gerinti organizacijoms.

Šis KSID skirtas, pirma, organizacijoms, kurios jau yra įregistruotos EMAS, antra, organizacijoms, ketinančioms registruotis EMAS ateityje, ir, trečia, organizacijoms, kurios įgyvendina kitą aplinkosaugos vadybos sistemą arba kurios netaiko oficialios aplinkosaugos vadybos sistemos, bet nori sužinoti daugiau apie geriausią aplinkosaugos vadybos praktiką, kad galėtų gerinti savo aplinkosauginį veiksmingumą. Taigi šio dokumento tikslas – padėti visoms organizacijoms ir mažmeninės prekybos sektoriaus subjektams sutelkti dėmesį į svarbius tiesioginius ir netiesioginius aplinkosaugos aspektus, rasti informacijos apie geriausią praktiką ir atitinkamus konkrečiam sektoriui skirtus aplinkosauginio veiksmingumo rodiklius, pagal kuriuos jos (jie) galėtų įvertinti savo aplinkosauginį veiksmingumą, ir pažangos kriterijus.

Reglamente (EB) Nr. 1221/2009 (4 straipsnio 1 dalies d punkte) nustatyta, kad EMAS registruotos organizacijos privalo parengti aplinkosaugos ataskaitą. Vertinant aplinkosauginį veiksmingumą turi būti atsižvelgiama į atitinkamą KSID. Komisijos sprendime 2013/131/ES (4), kuriuo paskelbiamas naudojimo vadovas, jame išdėstant veiksmus, reikalingus siekiant dalyvauti Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) (EMAS naudojimo vadovas), daroma nuoroda į teisinį EMAS konkretiems sektoriams skirtų informacinių dokumentų pobūdį. EMAS naudotojo vadove ir šiame sprendime nurodyta, kad EMAS registruota organizacija aplinkosaugos ataskaitoje privalo paaiškinti, kaip atsižvelgta į KSID, jei jie parengti; t. y. kaip ji, siekdama (dar) pagerinti savo aplinkosauginį veiksmingumą, naudojosi KSID priemonėms ir veiksmams ir galbūt prioritetams nustatyti. Be to, šiame sprendime taip pat nurodyta, kad įvykdyti nustatytus pažangos kriterijus nėra būtina, nes dėl savanoriško EMAS pobūdžio kriterijų taikymo galimybes sąnaudų ir naudos požiūriu įvertina pačios organizacijos.

Šiame dokumente pateikta informacija grindžiama tiesiogiai pačių suinteresuotųjų subjektų pateiktais duomenimis, kuriuos išanalizavo Europos Komisijos Jungtinis tyrimų centras. Techninė darbo grupė, kurią sudaro ekspertai ir sektoriaus suinteresuotieji subjektai, remdamasi savo narių ekspertinėmis žiniomis, kartu su Europos Komisijos Jungtiniu tyrimų centru įvertino aprašytus kriterijus, dėl jų sutarė ir juos patvirtino. Taigi pateikta informacija apie atitinkamus konkretaus sektoriaus aplinkosauginio veiksmingumo rodiklius ir pažangos kriterijus atitinka aplinkosauginio veiksmingumo lygį, kurį gali pasiekti veiksmingiausios sektoriaus organizacijos. Kalbant apie aplinkosaugos ataskaitą, Reglamento (EB) Nr. 1221/2009 4 straipsnio 1 dalies d punkte daroma nuoroda į to reglamento IV PRIEDĄ, kuriame nustatyta, kad aplinkosaugos ataskaitoje taip pat turi būti pateikiami pagrindiniai rodikliai ir kiti susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai. Vadinamieji „kiti susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai“ (IV PRIEDO C DALIES 3 PUNKTAS) yra susiję su konkretesniais aplinkosaugos ataskaitoje nustatytais aplinkosaugos aspektais ir apie juos turi būti pranešama papildant pagrindinius rodiklius. Šiuo tikslu taip pat reikia atsižvelgti į KSID (IV PRIEDO C DALIES 3 PUNKTAS). Jei pagrįsta techninėmis priežastimis, organizacija gali padaryti išvadą, kad vienas arba daugiau iš EMAS pagrindinių rodiklių ir vienas arba daugiau konkrečiam sektoriui skirtame dokumente pateiktų konkrečiam sektoriui skirtų rodiklių jai nėra aktualūs, ir gali apie juos nepranešti. Pavyzdžiui, ne maisto prekių mažmenininkui nereikia pranešti apie komercinio maisto produktų šaldymo energijos vartojimo efektyvumo rodiklius, nes tai yra neaktualu. Pasirenkant aktualius rodiklius reikėtų atsižvelgti į toliau išdėstytus aspektus. Kai kurie rodikliai yra labai susiję su tam tikros geriausios praktikos įgyvendinimu. Taigi jie taikomi tik šią geriausią aplinkosaugos vadybos praktiką įgyvendinančioms organizacijoms. Vis dėlto, jei geriausia aplinkosaugos vadybos praktika organizacijai tinka, net jei ji jos netaiko, organizacijai rekomenduojama apie susijusį rodiklį pranešti, kad būtų galima nustatyti bent palyginamą pradinę būklę.

Nurodyti rodikliai atrinkti iš pavyzdinių sektoriaus organizacijų dažniausiai taikomų rodiklių. Organizacijos gali tikrinti, kurie iš atrinktų aplinkosauginio veiksmingumo rodiklių (arba tinkamų alternatyvų) yra tinkamiausi konkrečiu atveju.

EMAS aplinkosaugos vertintojai tikrina, ar ir kaip organizacija atsižvelgė į KSID rengdama aplinkosaugos ataskaitą (Reglamento (EB) Nr. 1221/2009 18 straipsnio 5 dalies d punktas). Taigi veiklą vykdantiems akredituotiems aplinkosaugos vertintojams reikės gauti iš organizacijos duomenų, kaip atsižvelgta į KSID. Jie tikrina ne atitiktį aprašytiems pažangos kriterijams, bet duomenis, kaip konkrečiam sektoriui skirtu informaciniu dokumentu vadovautasi siekiant nustatyti tinkamas savanoriškas priemones, kurias organizacija gali įgyvendinti siekdama gerinti savo aplinkosauginį veiksmingumą.

EMAS registracija yra nuolatinis procesas. Todėl ketinanti gerinti savo aplinkosauginį veiksmingumą (ir jį persvarstanti) organizacija konkrečiam sektoriui skirtame informaciniame dokumente kaskart turi ieškoti konkrečių klausimų, siekdama rasti idėjų, ką palaipsniui daryti toliau.

Konkrečiam sektoriui skirto informacinio dokumento struktūra

Šį dokumentą sudaro 4 skyriai. 1 skyriuje pristatomas EMAS teisinis pagrindas ir aprašoma, kaip naudotis šiuo dokumentu. 2 skyriuje apibrėžiama šio KSID taikymo sritis. 3 skyriuje aprašoma įvairi geriausia aplinkosaugos vadybos praktika (GAVP), kartu pateikiama informacija apie jos taikymo galimybes, daugiausia susijusias su naujais ir esamais įrenginiais ir (arba) naujomis ir esamomis parduotuvėmis, taip pat su MVĮ. Kartu su kiekviena GAVP taip pat nurodomi tinkami aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir susiję pažangos kriterijai. Dėl kiekvienos iš įvairių pristatytų priemonių ir metodų nurodytas daugiau nei vienas aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis, nes praktikoje yra taikomi įvairūs rodikliai.

4 skyriuje pateikta išsami lentelė, kurioje pateikti susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai, paaiškinimai ir pažangos kriterijai.

2.   TAIKYMO SRITIS

Šis KSID skirtas mažmeninės prekybos sektoriaus organizacijų aplinkosaugos valdymo klausimams. Šiam sektoriui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1893/2006 (5) nustatytą statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių paskirtas NACE kodas 47 (NACE 2 red.) ir jis yra apibūdinamas kaip „mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą“. Paslaugų mažmeninė prekyba, pvz., restoranai, kirpyklos, kelionių agentūros, prie šios veiklos nepriskiriama.

Jis taikomas visai mažmeninės prekybos parduotuvėse parduodamų produktų vertės grandinei, kaip parodyta šioje įvedinių ir išvedinių schemoje:

2.1 lentelėje nustatomi svarbiausi aplinkosaugos aspektai, kuriuos turi valdyti mažmeninės prekybos sektoriaus organizacijos.

Lentelėje prie kiekvienos kategorijos nurodomi šiame KSID aptariami aspektai. Pasirinkti mažmenininkams svarbiausi aplinkosaugos aspektai. Vis dėlto konkrečių mažmenininkų valdytinus aplinkosaugos aspektus reikėtų įvertinti kiekvienu konkrečiu atveju. Taip pat gali būti svarbūs nenurodytų sričių aplinkos aspektai, pvz., nuotekų, pavojingųjų atliekų, biologinės įvairovės arba medžiagų.

2.1 lentelė

Svarbiausi šiame dokumente aptariami aplinkosaugos aspektai

| Kategorija | Pobūdis (6) | Šiame dokumente aptariami aspektai |
| --- | --- | --- |
| Energinis naudingumas | Tiesioginis | Pastatai, šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo (ŠVOK) sistema, šaldymas, apšvietimas, prietaisai, atsinaujinančioji energija, energijos vartojimo stebėsena |
| Išmetamieji teršalai | Tiesioginis | Šaldalai |
| Tiekimo grandinė | Netiesioginis | Verslo strategija, produktų prioritetų nustatymas, gerinimo mechanizmai, pasirinkimo peržiūrėjimas, aplinkosaugos kriterijai, informavimas ir sklaida, ekologinis ženklinimas (įskaitant nuosavo prekių ženklo produktus (7)) |
| Transportas ir logistika | Tiesioginis ir (arba) netiesioginis | Stebėsena, viešieji pirkimai, sprendimų priėmimas, transporto rūšys, paskirstymo tinklas, planavimas, pakuočių projektavimas |
| Atliekos | Tiesioginis | Maisto atliekos, pakuotės, grąžinimo sistemos |
| Medžiagos ir ištekliai | Tiesioginis | Popieriaus sąnaudos |
| Vanduo | Tiesioginis | Lietaus vandens surinkimas ir valymas |
| Įtaka vartotojams | Netiesioginis | Su vartojimu susiję aplinkosaugos aspektai, pvz., plastikiniai maišeliai |

Kategorija

Pobūdis (6)

Šiame dokumente aptariami aspektai

Energinis naudingumas

Tiesioginis

Pastatai, šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo (ŠVOK) sistema, šaldymas, apšvietimas, prietaisai, atsinaujinančioji energija, energijos vartojimo stebėsena

Išmetamieji teršalai

Tiesioginis

Šaldalai

Tiekimo grandinė

Netiesioginis

Verslo strategija, produktų prioritetų nustatymas, gerinimo mechanizmai, pasirinkimo peržiūrėjimas, aplinkosaugos kriterijai, informavimas ir sklaida, ekologinis ženklinimas (įskaitant nuosavo prekių ženklo produktus (7))

Transportas ir logistika

Tiesioginis ir (arba) netiesioginis

Stebėsena, viešieji pirkimai, sprendimų priėmimas, transporto rūšys, paskirstymo tinklas, planavimas, pakuočių projektavimas

Atliekos

Tiesioginis

Maisto atliekos, pakuotės, grąžinimo sistemos

Medžiagos ir ištekliai

Tiesioginis

Popieriaus sąnaudos

Vanduo

Tiesioginis

Lietaus vandens surinkimas ir valymas

Įtaka vartotojams

Netiesioginis

Su vartojimu susiję aplinkosaugos aspektai, pvz., plastikiniai maišeliai

Pristatyta geriausia aplinkosaugos vadybos praktika (GAVP) skirstoma į šias grupes:

| — | GAVP, kuria siekiama gerinti energinį naudingumą, įskaitant šaldalų valdymą, |
| --- | --- |

—

GAVP, kuria siekiama gerinti energinį naudingumą, įskaitant šaldalų valdymą,

| — | GAVP, kuria siekiama gerinti mažmeninių tiekimo grandinių ekologinį tvarumą, |
| --- | --- |

—

GAVP, kuria siekiama gerinti mažmeninių tiekimo grandinių ekologinį tvarumą,

| — | GAVP, kuria siekiama gerinti transporto ir logistikos veiklą, |
| --- | --- |

—

GAVP, kuria siekiama gerinti transporto ir logistikos veiklą,

| — | GAVP, susijusi su atliekomis, |
| --- | --- |

—

GAVP, susijusi su atliekomis,

| — | kita GAVP (popieriaus sąnaudų mažinimas ir ekologiškesnio popieriaus naudojimas komercinėms publikacijoms, lietaus vandens surinkimas ir pakartotinis naudojimas, taip pat vartotojų aplinkosaugos įpročių ugdymas). |
| --- | --- |

—

kita GAVP (popieriaus sąnaudų mažinimas ir ekologiškesnio popieriaus naudojimas komercinėms publikacijoms, lietaus vandens surinkimas ir pakartotinis naudojimas, taip pat vartotojų aplinkosaugos įpročių ugdymas).

GAVP apima svarbiausius sektoriaus aplinkosauginius aspektus.

3.   MAŽMENINĖS PREKYBOS SEKTORIAUS GERIAUSIA APLINKOSAUGOS VADYBOS PRAKTIKA, SEKTORIAUS APLINKOSAUGINIO VEIKSMINGUMO RODIKLIAI IR PAŽANGOS KRITERIJAI

3.1.   Energinis naudingumas, įskaitant šaldalų valdymą

3.1.1.   Pastatų apvalkalų projektavimas ir modernizavimas siekiant užtikrinti optimalų energinį naudingumą

GAVP – gerinti esamų mažmenininkų pastatų apvalkalus siekiant kuo labiau sumažinti energijos nuostolius iki priimtino įmanomo lygio, taikant įvairius metodus, pvz., nurodytuosius 3.1 lentelėje. Be to, GAVP apima pastatų apvalkalų projektavimo optimizavimą siekiant įvykdyti griežtus standartus, kuriais nustatyti griežtesni reikalavimai nei esamais teisės aktais, ypač naujų pastatų atveju.

3.1 lentelė

Pastatų apvalkalų elementai ir susiję metodai

| Apvalkalo elementas | Metodas |
| --- | --- |
| Sienos, fasadas, stogas, grindys; rūsio lubos | Izoliacinės medžiagos keitimas |
| Izoliacijos storio didinimo metodai |
| Langai ir (arba) įstiklinimas | Pakeitimas efektyvesniu įstiklinimu |
| Sąvarų ir rėmų pakeitimas efektyvesniais |
| Užsklandos nuo saulės | Išorinių ir vidinių užsklandų nuo saulės įtaisų naudojimas |
| Orinis sandarumas | Durų gerinimas |
| Sparčiai veikiančios durys |
| Sandarinimas |
| Buferinių sričių įtraukimas |
| Bendrasis apvalkalas | Orientacija |
| Techninė priežiūra |

Apvalkalo elementas

Metodas

Sienos, fasadas, stogas, grindys; rūsio lubos

Izoliacinės medžiagos keitimas

Izoliacijos storio didinimo metodai

Langai ir (arba) įstiklinimas

Pakeitimas efektyvesniu įstiklinimu

Sąvarų ir rėmų pakeitimas efektyvesniais

Užsklandos nuo saulės

Išorinių ir vidinių užsklandų nuo saulės įtaisų naudojimas

Orinis sandarumas

Durų gerinimas

Sparčiai veikiančios durys

Sandarinimas

Buferinių sričių įtraukimas

Bendrasis apvalkalas

Orientacija

Techninė priežiūra

Taikymo galimybės

Techniškai tai įmanoma taikyti kiekvienam naujam ir esamam pastatui arba pastato vienetui. Gyventojai gali įgyvendinti mechanizmus, kuriais siekiama daryti įtaką savininkams, ir turėtų žinoti apie pastato apvalkalo svarbą ir jo aplinkosauginį veiksmingumą. Pastato apvalkalui modernizuoti reikia daug investicijų. Apskritai šia GAVP taupomos lėšos, bet grąža gaunama daug vėliau, todėl, siekiant sumažinti sąnaudas, šią GAVP rekomenduojama taikyti kartu su kitais svarbiais parduotuvės renovacijos darbais (pvz., keičiant parduotuvės išdėstymą, apšvietimą, saugą, struktūrą, ją plečiant ir pan.).

Galimybės taikyti šią GAVP mažosioms įmonėms
   (8) paprastai palyginti ribotos, nes reikia didelių investicijų, o poveikis pastato charakteristikoms yra nepakankamas.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i1) | Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i1)

Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus

| i2) | Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios pirminės energijos sąnaudos vienam m2 per metus |
| --- | --- |

i2)

Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios pirminės energijos sąnaudos vienam m2 per metus

| b1) | Jei galima atgauti atliekinę šaldymo šilumą, pardavimo salės savitosios šildymo, vėsinimo ir oro kondicionavimo energijos sąnaudos vienam m2 yra 0 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės. Kitu atveju naujų pastatų sąnaudos yra 40 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės, o esamų pastatų – 55 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės (9). |
| --- | --- |

b1)

Jei galima atgauti atliekinę šaldymo šilumą, pardavimo salės savitosios šildymo, vėsinimo ir oro kondicionavimo energijos sąnaudos vienam m2 yra 0 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės. Kitu atveju naujų pastatų sąnaudos yra 40 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės, o esamų pastatų – 55 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės (9).

3.1.2.   Esamų ir naujų pastatų šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo sistemų projektavimo prielaidos

GAVP – modernizuoti esamas ŠVOK (šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo) sistemas taip siekiant mažinti energijos sąnaudas ir gerinti patalpų oro kokybę. GAVP yra optimizuoti ŠVOK sistemų projektavimą naujuose pastatuose, naudojant novatoriškas sistemas, kuriomis mažinamas pirminės energijos poreikis ir didinamas efektyvumas.

Taikant geriausią projektavimo praktiką turėtų būti sudaromos sąlygos geriausiam integravimui į pastato apvalkalą, vengiama per didelio dydžio ir pasirenkama tinkama pastato orientacija, siekiant mažinti bendrąsias energijos sąnaudas. Naujoms parduotuvėms gali būti pirmiausia svarbūs šie aspektai: įstiklinimas, atliekinė šaldymo šiluma, atsinaujinančioji energija, šilumos siurbliai ir kitos novatoriškos sistemos. Patalpų oro kokybės stebėsenos ir energijos vadybos sistemos laikomos geriausia praktika ŠVOK sistemų techninės priežiūros atžvilgiu.

Taikymo galimybės

Ši GAVP yra visiškai taikytina naujiems pastatams. Modernizuoti ŠVOK sistemą siekiant mažinti energijos sąnaudas galima ir bet kuriame esamame pastate, bet ŠVOK sistemos modernizavimo poveikiui įtakos gali turėti pastato charakteristikos. Klimato poveikis labai svarbus pasirenkant galimus įgyvendinti metodus. Naujas ŠVOK sistemas esamame pastate, pvz., įrengiant kogeneracijos įrenginius, šilumos atgavimo sistemas ir taikant integruotas projektavimo koncepcijas, pvz., pasyviųjų namų standartą, galima taikyti iš dalies pasiekiant priimtiną ekonominį veiksmingumą. ŠVOK veiksmingumą labai veikia parduotuvės išdėstymas, pirmiausia projektavimo ypatybės, susijusios su šaldymo procesu, per kurį galima atgauti daug atliekinės šilumos.

ŠVOK projektavimo poveikis mažosioms įmonėms gali būti nedidelis, nors jos turėtų dalyvauti įgyvendinant, rekomenduojant ir galbūt taikant aprašytą GAVP.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i1) | Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i1)

Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus

| i2) | Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios pirminės energijos sąnaudos vienam m2 per metus |
| --- | --- |

i2)

Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios pirminės energijos sąnaudos vienam m2 per metus

| b1) | Jei galima atgauti atliekinę šaldymo šilumą, pardavimo salės savitosios šildymo, vėsinimo ir oro kondicionavimo energijos sąnaudos vienam m2 yra 0 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės. Kitu atveju naujų pastatų sąnaudos yra 40 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės, o esamų pastatų – 55 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės. |
| --- | --- |

b1)

Jei galima atgauti atliekinę šaldymo šilumą, pardavimo salės savitosios šildymo, vėsinimo ir oro kondicionavimo energijos sąnaudos vienam m2 yra 0 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės. Kitu atveju naujų pastatų sąnaudos yra 40 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės, o esamų pastatų – 55 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės.

3.1.3.   Integruotų projektavimo koncepcijų taikymas pastatams

GAVP – visam pastatui arba jo dalims taikyti integruotas projektavimo koncepcijas taip siekiant mažinti parduotuvės energijos poreikius. Integruotomis koncepcijomis mažinamas energijos vartojimas ir susijusios pastato sąnaudos, kartu užtikrinamos geros šiluminio komforto sąlygos jame esantiems asmenims. Keli pavyzdiniai reikalavimai pateikti 3.2 lentelėje.

3.2 lentelė

Integruotoms projektavimo koncepcijoms taikomų reikalavimų pavyzdžiai

| Reikalavimai | Jų įvykdymo priemonių pavyzdžiai |
| --- | --- |
| Energijos pastato erdvei šildyti ir vėsinti turi reikėti mažiau nei 15 kWh vienam m2 per metus.
  Konkreti šildymo apkrova neturi viršyti 10 W vienam m2.
  Pastato oro nuotėkis per valandą neturi viršyti jo tūrio, padauginto iš 0,6.
  Visos pirminės energijos sąnaudos negali viršyti 120 kWh vienam m2 per metus. | Geresnė izoliacija. Rekomenduojamos U vertės yra mažesnės nei 0,15 W vienam m2 K.
  Į projektą neįtraukiami šilumos tilteliai.
  Langų U vertės mažesnės nei 0,85 W vienam m2 K.
  Orinis sandarumas. Mechaninis vėdinimas, kurį taikant atgaunama ištraukiamojo oro šiluma.
  Įrengiamos saulės kolektorių sistemos arba šilumos siurbliai (į galutinį energijos poreikį neįtraukiama saulės ir aplinkos energija, naudojama vietoje šilumai gaminti). |

Reikalavimai

Jų įvykdymo priemonių pavyzdžiai

Energijos pastato erdvei šildyti ir vėsinti turi reikėti mažiau nei 15 kWh vienam m2 per metus.

Konkreti šildymo apkrova neturi viršyti 10 W vienam m2.

Pastato oro nuotėkis per valandą neturi viršyti jo tūrio, padauginto iš 0,6.

Visos pirminės energijos sąnaudos negali viršyti 120 kWh vienam m2 per metus.

Geresnė izoliacija. Rekomenduojamos U vertės yra mažesnės nei 0,15 W vienam m2 K.

Į projektą neįtraukiami šilumos tilteliai.

Langų U vertės mažesnės nei 0,85 W vienam m2 K.

Orinis sandarumas. Mechaninis vėdinimas, kurį taikant atgaunama ištraukiamojo oro šiluma.

Įrengiamos saulės kolektorių sistemos arba šilumos siurbliai (į galutinį energijos poreikį neįtraukiama saulės ir aplinkos energija, naudojama vietoje šilumai gaminti).

Taikymo galimybės

Integruotos koncepcijos paprastai įgyvendinamos projektuojant naujus pastatus. Koncepcija iš dalies tinka esamiems pastatams, nes kai kuriuos elementus galima integruoti be didelių investicinių sąnaudų. Apsisprendimui taikyti šią koncepciją poveikio taip pat gali turėti klimato sąlygos. Pavyzdžiui, pasyviųjų namų standartą daugiausia plėtojo Vokietijos ir Švedijos mokslininkai, bet jis gali būti įgyvendinamas ir šiltesniame klimate. Pagal pavyzdinius integruotus metodus suprojektuotų pastatų investicinės sąnaudos neviršija 10–15 % papildomų sąnaudų, palyginti su įprasta statyba. Atlikus gyvavimo ciklo analizę matyti, kad pasyviųjų namų projekto gyvavimo ciklo išlaidos yra mažiausios, nes reikiama šildymo sistema yra palyginti paprasta, o įrengtų šildymo įrenginių galia yra nedidelė.

Integruotų projektavimo koncepcijų taikymą siekiant mažinti naujų pastatų energijos poreikius galima laikyti ekonomiškai efektyvia mažųjų įmonių viešųjų pirkimų veikla, kurios konkrečių apribojimų, išskyrus papildomas investicijas, nėra.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i1) | Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i1)

Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus

| i2) | Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios pirminės energijos sąnaudos vienam m2 per metus |
| --- | --- |

i2)

Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios pirminės energijos sąnaudos vienam m2 per metus

| b1) | Jei galima atgauti atliekinę šaldymo šilumą, pardavimo salės savitosios šildymo, vėsinimo ir oro kondicionavimo energijos sąnaudos vienam m2 yra 0 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės. Kitu atveju naujų pastatų sąnaudos yra 40 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės, o esamų pastatų – 55 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės. |
| --- | --- |

b1)

Jei galima atgauti atliekinę šaldymo šilumą, pardavimo salės savitosios šildymo, vėsinimo ir oro kondicionavimo energijos sąnaudos vienam m2 yra 0 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės. Kitu atveju naujų pastatų sąnaudos yra 40 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės, o esamų pastatų – 55 kWh vienam m2 per metus arba mažesnės.

3.1.4.   Šaldymo ir ŠVOK sistemų integravimas

GAVP – atgauti atliekinę šaldymo ciklo šilumą ir kuo geriau ją išnaudoti. Maisto prekių mažmenininkai tam tikromis aplinkybėmis gali gaminti perteklinę šilumą net panaudoję šilumą erdvei šildyti, todėl ją galima tiekti į kitas to paties pastato dalis arba į kitus pastatus.

Taikymo galimybės

Į šias priemones reikėtų atsižvelgti naujų arba esamų maisto prekių mažmenininkų pastatų atveju; šių sistemų taikymo rezultatai skirtųsi atsižvelgiant į įvairius veiksnius:

—   pastato dydį ir naudojimą– stambiųjų mažmenininkų parduotuvės pastatuose dažniausiai veikia ne vienos. Todėl galimi perteklinės šilumos naudotojai yra „kaimynai“ (pvz., mažos prekybos centre veikiančios parduotuvės). Paprastai tipinę šaldymo įkrovą taikanti maisto prekių parduotuvė, kurios apvalkalas yra optimizuotas, atgautų pakankamai energijos du kartus didesniam nei jos plotui šildyti,

—   ŠVOK sistemų projektavimą ir techninę priežiūrą– visus oro kondicionavimo sistemos elementus reikėtų projektuoti ir prižiūrėti tinkamai. Labai rekomenduojama taikyti tokius metodus, kaip ištraukiamojo oro šilumos atgavimas, vėdinimo valdymas pagal poreikius, naudojant CO2 jutiklius, taip pat orinio sandarumo ir patalpų oro kokybės stebėsena,

—   šaldymo įkrovą– mažesnės parduotuvės pardavimo salėje teikia daugiau šaldytų gaminių vienam kvadratiniam metrui, todėl šaldymo efektyvumas yra mažesnis. Taip pat svarbi esamų šaldytų gaminių kiekio didinimo tendencija. Parduotuvės dydis neturi įtakos techninėms integruotų metodų taikymo galimybėms, bet mažų parduotuvių visos sistemos išlaidų veiksmingumas yra mažesnis,

—   klimato sąlygas– šaltame klimate šaldymo įkrova yra mažesnė nei šiltesniuose regionuose. Taip pat šiaurės Europos pastatuose šilumos paklausa yra didelė, todėl integravimą lems pastatų apvalkalų kokybė. Šiltesniame klimate, pvz., Europos Viduržemio jūros šalyse, vėsinimo poreikis gali būti labai didelis, todėl didinti viduje atgaunamą energiją galima užtikrinant orinį sandarumą. Todėl būtinas optimizuotas vėdinimo projektavimas. Taip pat rekomenduojama taikyti mechaninio aušinimo naktį ir kintamosios vidaus temperatūros (pvz., 21–26 °C) metodus,

—   aplinkos temperatūrą– šaldymo ciklo integraciją riboja aplinkos temperatūra, kuriai turi įtakos sistemos projektas, kai gaminamos atliekinės šilumos nepakanka patogiai temperatūrai pastato viduje palaikyti. Gali reikėti papildomo šildymo šaltinio, bet ir šiuo atžvilgiu galimybės skiriasi atsižvelgiant į pastato apvalkalo kokybę,

—   pastato nuosavybę– daugelis parduotuvių veikia gyvenamuosiuose arba komerciniuose pastatuose, kurie priklauso trečiajai šaliai. Todėl integruojant geresnį šilumos atgavimą turi dalyvauti tikrieji pastato savininkai.

Ši GAVP taikoma bet kuriai naujai ir esamai šaldymo sistemai, įrengiamai naujose arba renovuojamose parduotuvėse, ir visiškai taikoma mažosioms įmonėms (atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas sąlygas). Vis dėlto mažosioms įmonėms gali reikėti naudotis užsakomosiomis techninės pagalbos paslaugomis.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i1) | Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i1)

Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus

| i3) | Atgauta šaldymo sistemos šiluma vienam (pardavimo salės) m2 per metus |
| --- | --- |

i3)

Atgauta šaldymo sistemos šiluma vienam (pardavimo salės) m2 per metus

| b2) | Jei galima atgauti atliekinę šaldymo šilumą, erdvės šildymo energijos sąnaudos yra 0 kWh vienam m2 per metus (nėra šildymo sistemos) |
| --- | --- |

b2)

Jei galima atgauti atliekinę šaldymo šilumą, erdvės šildymo energijos sąnaudos yra 0 kWh vienam m2 per metus (nėra šildymo sistemos)

3.1.5.   Parduotuvių energinio naudingumo stebėsena

GAVP – parduotuvės ir (arba) organizacijos lygmeniu stebėti parduotuvėje vykdomų procesų (bent tų, per kuriuos suvartojama daugiausia energijos, pvz., šildymo, šaldymo, apšvietimo ir pan.) energijos sąnaudas. Be to, GAVP yra nustatyti energijos sąnaudų (vienam procesui) kriterijus ir įgyvendinti prevencines bei taisomąsias priemones.

Taikymo galimybės

Stebėsenos sistema gali būti taikoma bet kokiai pardavimo koncepcijai. Jei nėra tinkamos verslo vadybos struktūros, reikia skirti papildomų išteklių. Šiai praktikai esamose parduotuvėse įgyvendinti gali reikėti daugiau pastangų.

Vieną arba kelias parduotuves valdančioms mažosioms įmonėms gali reikėti geros verslo vadybos struktūros ir taikyti bendros atsakomybės požiūrį, kad galėtų įdiegti ir išlaikyti tinkamą stebėsenos sistemą. Ši GAVP esamoms parduotuvėms gali būti per brangi.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijai

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijai |
| --- | --- |
| i4) | Stebėsenos sistemos įgyvendinimas (taip arba ne) |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijai

i4)

Stebėsenos sistemos įgyvendinimas (taip arba ne)

| i5) | Procentinė valdomų parduotuvių dalis |
| --- | --- |

i5)

Procentinė valdomų parduotuvių dalis

| i6) | Valdomų procesų skaičius |
| --- | --- |

i6)

Valdomų procesų skaičius

| b3) | Stebima 100 % parduotuvių ir procesų, taip pat kasmet pateikiami energijos sąnaudų duomenys (atsižvelgiant į metinio energijos audito rezultatą) (*) |
| --- | --- |

b3)

Stebima 100 % parduotuvių ir procesų, taip pat kasmet pateikiami energijos sąnaudų duomenys (atsižvelgiant į metinio energijos audito rezultatą) (*)

| b4) | Įgyvendinami kriterijų nustatymo mechanizmai |
| --- | --- |

b4)

Įgyvendinami kriterijų nustatymo mechanizmai

3.1.6.   Efektyvus šaldymas, įskaitant šaldalų naudojimą

GAVP yra įgyvendinti maisto prekių parduotuvės šaldymo sistemos energijos taupymo priemones, pirmiausia šaldymo vitrinas uždengti stikliniais dangčiais, jei energijos taupymas teikia atitinkamos naudos aplinkai.

GAVP yra maisto prekių parduotuvėse naudoti natūralius šaldalus, nes juos naudojant labai mažinamas poveikis aplinkai, taip pat vengti šaldalų nuotėkio užtikrinant, kad įrenginiai būtų gerai užsandarinti ir prižiūrimi.

Taikymo galimybės

Ši praktika taikoma maisto prekių mažmenininkams, naudojantiems didelę šaldymo įkrovą. Jei numatoma sutaupyti 20 % arba daugiau energijos, vitrinų uždengimo investicijų grąžą galima gauti per trumpą (trumpesnį nei trejų metų) laikotarpį. Vitrinų uždengimas taip pat gali turėti poveikio parduotuvės šiluminėms ypatybėms, taip pat patalpos aplinkos drėgniui. Be to, naudojant natūralius šaldalus ne tik tausojama aplinka, bet ir tam tikromis maisto mažmenininkų veiklos aplinkybėmis galima mažinti energijos sąnaudas.

Kalbant apie mažąsias įmones, pasakytina, kad šią praktiką galima taikyti tik organizacijoms, naudojančioms komercines vietoje jungiamas ir nuotolines šaldymo sistemas.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i1) | Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i1)

Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus

| i7) | Vitrinos savitosios (linijinės) šaldymo energijos sąnaudos vienam metrui per metus |
| --- | --- |

i7)

Vitrinos savitosios (linijinės) šaldymo energijos sąnaudos vienam metrui per metus

| i8) | Procentinė natūralius šaldalus naudojančių parduotuvių dalis |
| --- | --- |

i8)

Procentinė natūralius šaldalus naudojančių parduotuvių dalis

| i9) | Nuotėkio valdymas (procentinė šaldalo dalis) |
| --- | --- |

i9)

Nuotėkio valdymas (procentinė šaldalo dalis)

| b5) | 100 % uždengtų mažos temperatūros vitrinų |
| --- | --- |

b5)

100 % uždengtų mažos temperatūros vitrinų

| b6) | 100 % įeinamų atvėsintų zonų (pvz., „mokėk ir neškis“ principu) naudojimas arba 100 % vidutinės temperatūros šaldymo vitrinų uždengimas, jei galima sutaupyti daugiau kaip 10 % energijos |
| --- | --- |

b6)

100 % įeinamų atvėsintų zonų (pvz., „mokėk ir neškis“ principu) naudojimas arba 100 % vidutinės temperatūros šaldymo vitrinų uždengimas, jei galima sutaupyti daugiau kaip 10 % energijos

| b7) | Savitosios (linijinės) 3 000 kWh vienam metrui per metus šaldymo energijos sąnaudos |
| --- | --- |

b7)

Savitosios (linijinės) 3 000 kWh vienam metrui per metus šaldymo energijos sąnaudos

| b8) | Bendrasis natūralių šaldalų naudojimas |
| --- | --- |

b8)

Bendrasis natūralių šaldalų naudojimas

3.1.7.   Efektyvus apšvietimas

GAVP yra parengti išmaniojo apšvietimo strategijas, kuriomis didinamas efektyvumas ir mažinamas vartojimas, siekiant naudoti dienos šviesą nekenkiant pardavimo koncepcijai ir naudojant pažangiuosius valdiklius, tinkamą sistemos projektą ir efektyviausius apšvietimo prietaisus, kad būtų galima užtikrinti optimalų apšvietimo lygį.

Taikymo galimybės

Šį metodą galima taikyti bet kokiai pardavimo koncepcijai. Jis apima ir specialų apšvietimą rinkodaros tikslais. Vis dėlto reikėtų atidžiai apsvarstyti įstiklinimo didinimo, kuriuo sudaromos sąlygos daugiau naudoti dienos šviesą, poveikį šiluminei pusiausvyrai. Parengus optimalią apšvietimo strategiją ir naudojant efektyviausius prietaisus galima sutaupyti daugiau kaip 50 % energijos, palyginti su dabartiniu efektyvumu.

Mažosios įmonės gali naudoti išmaniąsias apšvietimo sistemas ir efektyvius prietaisus.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i1) | Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i1)

Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus

| i10) | Įrengto apšvietimo galia vienam m2 |
| --- | --- |

i10)

Įrengto apšvietimo galia vienam m2

| b9) | Įrengto apšvietimo galia prekybos centruose yra mažesnė nei 12 W vienam m2, o specializuotose parduotuvėse – mažesnė nei 30 W vienam kvadratiniam metrui (10) |
| --- | --- |

b9)

Įrengto apšvietimo galia prekybos centruose yra mažesnė nei 12 W vienam m2, o specializuotose parduotuvėse – mažesnė nei 30 W vienam kvadratiniam metrui (10)

3.1.8.   Pagalbinės energinio naudingumo gerinimo priemonės

GAVP yra paskirstymo centruose įgyvendinti energijos taupymo priemones, periodiškai atlikti energijos vartojimo auditą pagal aplinkosaugos vadybos sistemą, rengti darbuotojų mokymą energijos taupymo klausimais ir apie organizacijos energijos taupymo pastangas informuoti organizacijos viduje ir už jos ribų.

Taikymo galimybės

Apribojimų dėl mažmenininko dydžio, tipo arba geografinės vietovės, siekiant nustatyti išsamią energijos vadybos sistemą, atsižvelgiant į prietaisus, paskirstymo centrus, konkrečias energijos sąnaudas arba informavimą ir mokymą, nėra.

Mažosioms įmonėms įmanomos ir įperkamos priemonės yra efektyvių prietaisų pirkimas, darbuotojų mokymas ir informavimas.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i1) | Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i1)

Parduotuvės (pardavimo salės) savitosios energijos sąnaudos vienam m2 per metus

| i10) | Įrengto apšvietimo ir (arba) prietaiso galia vienam m2 |
| --- | --- |

i10)

Įrengto apšvietimo ir (arba) prietaiso galia vienam m2

| i11) | Siekiant skatinti nuolatinį gerinimą, taikoma energijos vadybos sistema (11) (taip arba ne) |
| --- | --- |

i11)

Siekiant skatinti nuolatinį gerinimą, taikoma energijos vadybos sistema (11) (taip arba ne)

| b10) | Stebima 100 % paskirstymo centrų, kuriuose aptarnaujami tik mažmenininkai |
| --- | --- |

b10)

Stebima 100 % paskirstymo centrų, kuriuose aptarnaujami tik mažmenininkai

3.1.9.   Alternatyviųjų energijos išteklių naudojimas

Sumažinus energijos poreikį iki minimumo, GAVP yra į parduotuves įtraukti atsinaujinančius energijos išteklius. Didelė nauda aplinkai padaroma, jei energijos poreikis patenkinamas naudojant atsinaujinančiąją energiją. Vis dėlto labai svarbu pirmiausia sumažinti energijos poreikį ir padidinti jos vartojimo efektyvumą, kaip paaiškinta 3.1.1–3.1.8 dalyse, tada naudoti atsinaujinančiąją energiją likusiam energijos poreikiui tenkinti. Taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti šilumos siurblius ir diegti mišriąsias šilumos ir elektros energijos sistemas.

Taikymo galimybės

Iš esmės ši praktika gali būti taikoma bet kokios formos parduotuvėse. Pagrindiniai apribojimai yra galimybės naudoti atsinaujinančius išteklius, prieinamumas prie įrenginių, sumontuotų ant žemės arba stogo, ir mišriųjų šildymo ir elektros energijos sistemų paklausos stabilumas.

Geras labai mažoms įmonėms tinkamas sprendimas galėtų būti žaliasis pirkimas. Mažosioms įmonėms gali būti įmanoma naudoti atsinaujinančiąją energiją arba kitus alternatyvius išteklius.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i12) | Savitasis vietoje arba šalia energijos šaltinio pagaminamos alternatyviosios energijos kiekis vienam pardavimo salės m2 |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i12)

Savitasis vietoje arba šalia energijos šaltinio pagaminamos alternatyviosios energijos kiekis vienam pardavimo salės m2

| i13) | Procentinė vietoje arba šalia pagamintos atsinaujinančiosios energijos dalis, palyginti su parduotuvės energijos sąnaudomis (12) |
| --- | --- |

i13)

Procentinė vietoje arba šalia pagamintos atsinaujinančiosios energijos dalis, palyginti su parduotuvės energijos sąnaudomis (12)

| b11) | Beveik nulinės energijos pastatai (parduotuvės arba paskirstymo centrai), kai vietos sąlygomis galima vietoje arba šalia gaminti atsinaujinančiąją energiją |
| --- | --- |

b11)

Beveik nulinės energijos pastatai (parduotuvės arba paskirstymo centrai), kai vietos sąlygomis galima vietoje arba šalia gaminti atsinaujinančiąją energiją

3.2.   Mažmeninė tiekimo grandinė

3.2.1.   Tiekimo grandinės ekologinio tvarumo įtraukimas į verslo strategiją ir veiklą

GAVP yra aukščiausio lygmens vadovybei tiekimo grandinės ekologinį tvarumą įtraukti į verslo strategiją, o paskirtiems vadovybės darbuotojams (idealiu atveju paskirtojo skyriaus viduje) koordinuoti reikiamų veiksmų įgyvendinimą visoje mažmeninėje veikloje. Veiksmus turėtų koordinuoti bent asmenys arba skyriai, atsakingi už viešuosius pirkimus, gamybą, kokybės užtikrinimą, transportą, logistiką ir rinkodarą. Kaip rodiklį ir paskatą imtis tiekimo grandinės ekologinio tvarumo gerinimo veiksmų, svarbu nustatyti kiekybinius ekologinio tvarumo tikslus, į kuriuos būtų tinkamai atsižvelgiama priimant organizacijos sprendimus ir apie kuriuos būtų plačiai informuojama. Geriausios sistemingo produktų tiekimo grandinių gerinimo praktikos veiksmų seka, nustatyta chronologine tvarka ir atsižvelgiant į aplinkosaugos veiksmingumą, pasiūlyta 3.1 diagramoje. GAVP yra šios veiksmų sekos įgyvendinimas (kuri taip pat atitinka toliau aprašytą GAVP).

Taikymo galimybės

Integruoti ekologiškai tvarios tiekimo grandinės strategiją į mažmeninės prekybos vadybos struktūrą ir veiklą gali kiekvienas mažmenininkas. Stambiesiems mažmenininkams šią GAVP taikyti sudėtingiau ir, siekiant nustatyti ekologiškai tvarius tiekimo prioritetus, būtinas išsamus mokymas ir reorganizacija. Į mažmeninės prekybos organizacijas įtraukus tiekimo grandinės ekologinio tvarumo vadybą, sukūrus plačiai atpažįstamą papildomos vertės prekių ženklą ir užtikrinus efektyvų ir tvarų produktų tiekimą ateityje, galima gerinti ilgalaikius ekonominės veiklos rezultatus.

Mažosioms įmonėms įgyvendinti šiuos veiksmus gali būti palyginti paprasta: gali prireikti keisti padėtį rinkoje siekiant atkreipti dėmesį į tvaresnį papildomos vertės produktų asortimentą.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i14) | Viešas pranešimas apie kiekybinius įmonės tikslus, pirmiausia susijusius su prioritetinių produktų tiekimo grandinių ekologinio tvarumo gerinimu |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i14)

Viešas pranešimas apie kiekybinius įmonės tikslus, pirmiausia susijusius su prioritetinių produktų tiekimo grandinių ekologinio tvarumo gerinimu

| i15) | Veikiantis aukšto lygmens verslo skyrius, atsakingas už ekologinio tvarumo veiksmų skatinimą ir derinimą tiekimo grandinėje |
| --- | --- |

i15)

Veikiantis aukšto lygmens verslo skyrius, atsakingas už ekologinio tvarumo veiksmų skatinimą ir derinimą tiekimo grandinėje

| i16) | Kiekybiniai (pvz., pavienių darbuotojų) vidaus veiklos rezultatų tikslai, pirmiausia susiję su tiekimo grandinės ekologiniu tvarumu |
| --- | --- |

i16)

Kiekybiniai (pvz., pavienių darbuotojų) vidaus veiklos rezultatų tikslai, pirmiausia susiję su tiekimo grandinės ekologiniu tvarumu

| b12) | Sistemingas tiekimo grandinės gerinimo programų įgyvendinimas prioritetinių produktų grupėse |
| --- | --- |

b12)

Sistemingas tiekimo grandinės gerinimo programų įgyvendinimas prioritetinių produktų grupėse

3.2.2.   Pagrindinių produktų tiekimo grandinių vertinimas siekiant nustatyti prioritetinius produktus, tiekėjus ir gerinimo galimybes, taip pat veiksmingus produktų tiekimo grandinės gerinimo mechanizmus

Atsižvelgdami į mažmeninės prekybos tiekimo grandinių aplinkosauginio gerinimo GAVP seką (3.1 diagrama) mažmenininkai, atlikdami produktų tiekimo grandinių aplinkosauginį vertinimą, turėtų nustatyti gerintinus prioritetinius produktus, procesus ir tiekėjus, remdamiesi esama moksline informacija, konsultuodamiesi su ekspertais (pvz., NVO) ir taikydami gyvavimo ciklo vertinimo priemones. Po to mažmenininkai turi nustatyti susijusias prioritetinių produktų grupių gerinimo galimybes. Svarbus šios veiklos aspektas yra susijusių plačiai pripažintų trečiųjų šalių aplinkosaugos standartų, kuriuos galima taikyti siekiant nurodyti didesnį tiekėjo ir (arba) produkto aplinkosauginį veiksmingumą, nustatymas. Tokių standartų taikymo galimybės ir aplinkosaugos lygis labai skiriasi.

Kai kurie standartai taikomi plačiai (3.4–3.7 lentelės) ir geriausia su jais susijusi praktika yra užtikrinti, kad visi tiekėjai ir (arba) produktai būtų sertifikuoti pagal juos. Energijos vartojimo ženklinimo direktyva (2010/30/ES) sukurtas teisinis pagrindas, kuriuo vartotojams ir mažmenininkams sudaromos sąlygos sudaryti savo produktų asortimentą daugiausia dėmesio skiriant aukščiausios energijos vartojimo efektyvumo klasei. Kiti standartai ne grindžiami kriterijais, kuriuos galima plačiai taikyti siekiant gerinti visų produktų ir tiekėjų ekologinį tvarumą, bet jais siekiama nustatyti pirmaujančius produktus (3.3 lentelė). Pavyzdžiui, ES ekologinis ženklas suteikiamas produktams, jei įrodoma, kad jų gyvavimo ciklo aplinkosauginis veiksmingumas atitinka geriausių 10–20 % atitinkamos kategorijos produktų aplinkosauginį veiksmingumą. Taikant geriausią aukštų reikalavimų standartų, pvz., ISO I tipo ekologinių ženklų (14) ir ekologinių standartų, praktiką skatinama, kad vartotojai juos rinktųsi.

3.3 lentelė

Aiškinamieji neišsamūs pirmaujančių ekologiškų produktų sertifikavimo standartų ir produktų grupių, kurioms jie taikomi, pavyzdžiai

| Standartas | Produktų grupės |
| --- | --- |
| „Blue Angel“
  ES ekologinis ženklas
  „Nordic Swan“
  ES energijos vartojimo efektyvumo ženklas (aukščiausia energijos vartojimo efektyvumo klasė) | Ne maisto produktai |
| Ekologinis (kaip nurodyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 889/2008 (15) ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 834/2007 (16)). Apima GOTS, KRAV, „Soil Association“, „BioSuisse“ ir pan. | Maisto ir natūralaus pluošto produktai |

Standartas

Produktų grupės

„Blue Angel“

ES ekologinis ženklas

„Nordic Swan“

ES energijos vartojimo efektyvumo ženklas (aukščiausia energijos vartojimo efektyvumo klasė)

Ne maisto produktai

Ekologinis (kaip nurodyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 889/2008 (15) ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 834/2007 (16)). Apima GOTS, KRAV, „Soil Association“, „BioSuisse“ ir pan.

Maisto ir natūralaus pluošto produktai

Dėl plačiai taikomų standartų siūloma paprasta klasifikavimo sistema, kaip pavyzdžius naudojant kelis plačiai taikomus standartus. 3.4 lentelėje nurodyti išsamūs siūlomi kriterijai, kuriuos pagal standartus privalo atitikti produktai ir jų gamyba, kad tokius standartus būtų galima laikyti pagrindiniais, patobulintais arba pavyzdiniais.

3.4 lentelė

Siūlomi mažmenininkų parduodamų produktų pagrindinių, patobulintų ir pavyzdinių standartų klasifikavimo kriterijai

| Pagrindiniai | Patobulinti | Pavyzdiniai |
| --- | --- | --- |
| — | Atitiktis vietos teisės aktams |

Pagrindiniai

Patobulinti

Pavyzdiniai

—

Atitiktis vietos teisės aktams

| — | Įrašų apie svarbius aplinkosaugos aspektus registravimas |
| --- | --- |

—

Įrašų apie svarbius aplinkosaugos aspektus registravimas

| — | Bendrojo vadybos plano įgyvendinimas |
| --- | --- |

—

Bendrojo vadybos plano įgyvendinimas

| — | Kai kuriais atvejais žalingiausios praktikos arba produktų atmetimas |
| --- | --- |

—

Kai kuriais atvejais žalingiausios praktikos arba produktų atmetimas

| — | Kai kuriais atvejais kriterijai, taikomi mažumai svarbių aplinkosaugos aspektų atžvilgiu |
| --- | --- |

—

Kai kuriais atvejais kriterijai, taikomi mažumai svarbių aplinkosaugos aspektų atžvilgiu

| — | Speciali vadybos praktika, susijusi su didele aplinkosauginio veiksmingumo gerinimo atitiktimi kiekybiniams aplinkosauginio veiksmingumo kriterijams |
| --- | --- |

—

Speciali vadybos praktika, susijusi su didele aplinkosauginio veiksmingumo gerinimo atitiktimi kiekybiniams aplinkosauginio veiksmingumo kriterijams

| — | Įrodytas nuolatinis gerinimas taikant konkrečią sistemą |
| --- | --- |

—

Įrodytas nuolatinis gerinimas taikant konkrečią sistemą

| — | Konkretūs reikalavimai, kuriais į svarbius aplinkosaugos aspektus atsižvelgiama pakankamai griežtai ir išsamiai, kad sertifikuotus produktus būtų galima apibrėžti kaip ekologiškai tvarius |
| --- | --- |

—

Konkretūs reikalavimai, kuriais į svarbius aplinkosaugos aspektus atsižvelgiama pakankamai griežtai ir išsamiai, kad sertifikuotus produktus būtų galima apibrėžti kaip ekologiškai tvarius

Pagrindiniai, patobulinti ir pavyzdiniai aplinkos standartai ir produktų grupės, kurioms jie taikomi, nurodyti atitinkamai 3.5, 3.6 ir 3.7 lentelėse.

3.5, 3.6, 3.7 ir 3.8 lentelėse pateikti aiškinamieji neišsamūs pavyzdžiai; jie nėra oficialiai patvirtinti pagrindiniai, patobulinti ir pavyzdiniai produktų grupių standartai.

3.5 lentelė

Aiškinamieji neišsamūs pagrindinių aplinkosaugos standartų ir produktų grupių, kurioms jie taikomi, pavyzdžiai

| Standartas | Produktų grupės |
| --- | --- |
| „GlobalGAP“ (Gera žemės ūkio praktika, angl. Good Agricultural Practice) ir lyginamieji standartai | Kultūriniai augalai ir gyvuliai |
| „Oeko-Tex 1000“ | Tekstilė |
| Nacionalinis ir (arba) regioninis gamybos sertifikatas (pvz., Jungtinės Karalystės sertifikatas „Red Tractor“) | Visi produktai |
| Į raudonąją knygą įtrauktos žuvys (atmetimas) | Žuvys |

Standartas

Produktų grupės

„GlobalGAP“ (Gera žemės ūkio praktika, angl. Good Agricultural Practice) ir lyginamieji standartai

Kultūriniai augalai ir gyvuliai

„Oeko-Tex 1000“

Tekstilė

Nacionalinis ir (arba) regioninis gamybos sertifikatas (pvz., Jungtinės Karalystės sertifikatas „Red Tractor“)

Visi produktai

Į raudonąją knygą įtrauktos žuvys (atmetimas)

Žuvys

3.6 lentelė

Aiškinamieji neišsamūs patobulintų aplinkosaugos standartų ir iniciatyvų, taip pat produktų grupių, kurioms jie taikomi, pavyzdžiai

| Standartai ir iniciatyvos | Produktų grupės |
| --- | --- |
| BCI (Geresnio kartono iniciatyva, angl. Better Cotton Initiative) | Medvilnės produktai |
| BCRSP (Bazelio kriterijai, taikomi atsakingai sojos gamybai, angl. Basel Criteria on Responsible Soy Production) | Soja (pašarai, kuriais remiama pieno produktų, kiaušinių ir mėsos gamyba) |
| BSI (Geresnių cukranendrių iniciatyva, angl. Better Sugarcane Initiative) | Cukraus produktai |
| 4C (Bendrojo kavos bendruomenės kodo asociacija, angl. Common Code for the Coffee Community Association) | Kava |
| Sąžininga prekyba (angl. Fair-trade) | Besivystančių regionų žemės ūkio produktai |
| RA (Drėgnųjų atogrąžų miškų aljansas, angl. Rainforest Alliance) | Atogrąžų žemės ūkio produktai |
| RSPO (Tvaraus alyvpalmių aliejaus apskritasis stalas, angl. Round Table on Sustainable Palm Oil) | Alyvpalmių aliejaus produktai |
| PEFC (Miškų sertifikavimo patvirtinimo programa, angl. Programme for the Endorsement of Forestry Certification) | Mediena ir popierius |
| RTRS (Atsakingos sojos gamybos apskritasis stalas, angl. Round Table on Responsible Soy) | Soja (pašarai, kuriais remiama pieno produktų, kiaušinių ir mėsos gamyba) |
| UTZ | Kakava, kava, alyvpalmių aliejus, arbata |

Standartai ir iniciatyvos

Produktų grupės

BCI (Geresnio kartono iniciatyva, angl. Better Cotton Initiative)

Medvilnės produktai

BCRSP (Bazelio kriterijai, taikomi atsakingai sojos gamybai, angl. Basel Criteria on Responsible Soy Production)

Soja (pašarai, kuriais remiama pieno produktų, kiaušinių ir mėsos gamyba)

BSI (Geresnių cukranendrių iniciatyva, angl. Better Sugarcane Initiative)

Cukraus produktai

4C (Bendrojo kavos bendruomenės kodo asociacija, angl. Common Code for the Coffee Community Association)

Kava

Sąžininga prekyba (angl. Fair-trade)

Besivystančių regionų žemės ūkio produktai

RA (Drėgnųjų atogrąžų miškų aljansas, angl. Rainforest Alliance)

Atogrąžų žemės ūkio produktai

RSPO (Tvaraus alyvpalmių aliejaus apskritasis stalas, angl. Round Table on Sustainable Palm Oil)

Alyvpalmių aliejaus produktai

PEFC (Miškų sertifikavimo patvirtinimo programa, angl. Programme for the Endorsement of Forestry Certification)

Mediena ir popierius

RTRS (Atsakingos sojos gamybos apskritasis stalas, angl. Round Table on Responsible Soy)

Soja (pašarai, kuriais remiama pieno produktų, kiaušinių ir mėsos gamyba)

UTZ

Kakava, kava, alyvpalmių aliejus, arbata

3.7 lentelė

Aiškinamieji neišsamūs pavyzdinių aplinkosaugos standartų ir iniciatyvų, taip pat produktų grupių, kurioms jie taikomi, pavyzdžiai

| Standartas | Produktų grupės |
| --- | --- |
| FSC (Miškų valdymo taryba, angl. Forest Stewardship Council) | Mediena ir popierius |
| MSC (Jūrų valdymo taryba, angl. Marine Stewardship Council) | Natūralioje aplinkoje sužvejotos jūros gėrybės |

Standartas

Produktų grupės

FSC (Miškų valdymo taryba, angl. Forest Stewardship Council)

Mediena ir popierius

MSC (Jūrų valdymo taryba, angl. Marine Stewardship Council)

Natūralioje aplinkoje sužvejotos jūros gėrybės

Jei plačiai taikomų aplinkosaugos standartų nėra, mažmenininkų geriausia praktika yra pagal sutartinius susitarimus nustatyti aplinkosaugos kriterijus, kuriais atsižvelgiama į svarbiausius tiekimo grandinės aplinkosaugos klausimus, arba imtis veiksmų siekiant gerinti tiekimo grandinės veiksmingumą skleidžiant geriausią praktiką ir taikant aplinkosauginio veiksmingumo kriterijus.

Taikymo galimybės

Kiekvienas mažmenininkas gali nustatyti veiksmingiausius tiekimo grandinės gerinimo mechanizmus. Nuosavo prekių ženklo produktus turintys stambieji mažmenininkai gali įgyvendinti visus šios GAVP aspektus.

Taikydamos šį metodą mažosios įmonės, remdamosi trečiųjų šalių sertifikatais, tik nustato prioritetinius produktus, į kuriuos atsižvelgiama kontroliuojant vartotojų pasirinkimo galimybes arba atliekant žaliuosius viešuosius pirkimus. Įgyvendinant sistemingą ir tikslingą požiūrį laikui bėgant, didelių išlaidų nesusidaro.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i17) | Procentinė iš viso parduotų tiekimo grandinių, kurios pagerintos taikant sertifikavimą, mažmenininkų standartus arba imantis veiksmų, produktų dalis |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i17)

Procentinė iš viso parduotų tiekimo grandinių, kurios pagerintos taikant sertifikavimą, mažmenininkų standartus arba imantis veiksmų, produktų dalis

| i18) | Prioritetinių produktų tiekimo grandinių, kurių aplinkosauginis veiksmingumas labai pagerintas taikant geriausios praktikos metodus (pagerinti produktai sudaro bent 50 % grupės pardavimo vertės), skaičius |
| --- | --- |

i18)

Prioritetinių produktų tiekimo grandinių, kurių aplinkosauginis veiksmingumas labai pagerintas taikant geriausios praktikos metodus (pagerinti produktai sudaro bent 50 % grupės pardavimo vertės), skaičius

| b13) | Sistemingo pagrindinių produktų tiekimo grandinių vertinimo (nepriklausomai arba konsorciumais) įgyvendinimas |
| --- | --- |

b13)

Sistemingo pagrindinių produktų tiekimo grandinių vertinimo (nepriklausomai arba konsorciumais) įgyvendinimas

3.2.3.   Vartotojų pasirinkimo galimybių kontroliavimas ir žalieji viešieji prioritetinių produktų grupių pirkimai remiantis trečiųjų šalių sertifikavimu

GAVP yra atmesti netvariausius produktus (pvz., nykstančias rūšis) ir reikalauti produktų, kurių poveikio aplinkai gerinimas yra prioritetas, plataus masto (t. y. tikslas – 100 % pardavimo dalies) sertifikavimo pagal trečiųjų šalių aplinkosaugos standartus. Aplinkosaugos standartai taikomi produktams ir (arba) tiekėjams ir, atsižvelgiant į aplinkosaugos reikalavimų griežtumą ir išsamumą, yra bendrais bruožais suskirstyti į pagrindinius, patobulintus ir pavyzdinius (aiškinamieji neišsamūs pavyzdžiai pateikti 3.8 lentelėje). Taikant šią GAVP taikoma kuo daugiau plačiai pripažintų aplinkosaugos standartų.

3.8 lentelė

Aiškinamieji neišsamūs geriausios praktikos, kuria grindžiami šie GAVP produktų grupių pažangos kriterijai, pavyzdžiai

| Produktų grupės | Geriausios praktikos pavyzdžiai
  (faktinė arba tikslinė su įvairiais standartais susijusi pardavimo dalis) |
| --- | --- |
| Kava, arbata | 100 % sąžiningos prekybos; 100 % 4C |
| Vaisiai ir daržovės | 100 % „GlobalGAP“ |
| Riebalai ir aliejai | 100 % RSPO, 100 % RTRS |
| Jūros gėrybės | 100 % MSC |
| Cukrus | 100 % sąžiningos prekybos |
| Tekstilė | 100 % BCI |
| Mediena ir popierius | 100 % FSC |

Produktų grupės

Geriausios praktikos pavyzdžiai

(faktinė arba tikslinė su įvairiais standartais susijusi pardavimo dalis)

Kava, arbata

100 % sąžiningos prekybos; 100 % 4C

Vaisiai ir daržovės

100 % „GlobalGAP“

Riebalai ir aliejai

100 % RSPO, 100 % RTRS

Jūros gėrybės

100 % MSC

Cukrus

100 % sąžiningos prekybos

Tekstilė

100 % BCI

Mediena ir popierius

100 % FSC

Taikymo galimybės

Ši GAVP taikoma visiems mažmenininkams. Pažangos kriterijus nurodomas atsižvelgiant į stambesniųjų mažmenininkų parduotus nuosavo prekių ženklo produktus.

Mažosios įmonės, neturinčios nuosavo prekių ženklo produktų asortimento, turėtų vengti aplinkai kenksmingiausių produktų (pvz., nykstančių žuvų rūšių) ir turėtų įtraukti į asortimentą prekių ženklų produktus, sertifikuotus pagal atitinkamus aplinkosaugos standartus (pvz., nurodytus 3.3 lentelėje).

Trečiųjų šalių aplinkosaugos standartai gali neapimti visų svarbių aplinkosaugos aspektų ir tiekimo grandinės procesų; griežti, plačiai taikomi aplinkosaugos standartai yra nustatyti ne visoms produktų grupėms. Produktų grupės, kurios nėra nurodytos 3.8 lentelėje, gali būti įtraukiamos į tiekimo grandinės gerinimą užtikrinant produktams ir (arba) gamintojams taikomų reikalavimų vykdymą mažmenininkų veiksmais (pvz., lyginant tiekėjus) ir skatinant pažangius ekologiškus produktus, kaip nurodyta aprašant tolesnes GAVP.

Jei aplinkosauginis sertifikavimas nurodomas kaip perkamumo didinimo kriterijus, atitikties ir sertifikavimo sąnaudas padengia tiekėjai – jos neperduodamos mažmenininkams. Vis dėlto, taikant šią geriausią praktiką, mažmenininkai remia esamus tiekėjus, siekiančius gauti sertifikatą; tokiu atveju sąnaudos padengiamos kartu. Tiekėjų atitikties sąnaudos gali būti laikomos investicija į platesnį jų produktų pripažinimą rinkoje ir galimybė taikyti antkainius. Su šiuo metodu susijusios mažmenininkų sąnaudos gali būti kompensuojamos mažesne tiekimo grandinės rizika ir galimais kainodaros ir rinkodaros pranašumais.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i19) | Procentinė konkrečios produktų grupės parduotų pagal tam tikrą trečiosios šalies aplinkosaugos standartą sertifikuotų produktų dalis, atsižvelgiant į pardavimo vertę |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i19)

Procentinė konkrečios produktų grupės parduotų pagal tam tikrą trečiosios šalies aplinkosaugos standartą sertifikuotų produktų dalis, atsižvelgiant į pardavimo vertę

| i20) | Trečiosios šalies standarto griežtumas ir išsamumas aplinkosaugos požiūriu, kaip bendrais bruožais nurodyta suskirstant juos į pagrindinius, patobulintus arba pavyzdinius |
| --- | --- |

i20)

Trečiosios šalies standarto griežtumas ir išsamumas aplinkosaugos požiūriu, kaip bendrais bruožais nurodyta suskirstant juos į pagrindinius, patobulintus arba pavyzdinius

| i21) | Produktų grupių, kurių daugiau nei pusė parduotų produktų yra sertifikuoti pagal tam tikrą trečiosios šalies aplinkosaugos standartą, skaičius |
| --- | --- |

i21)

Produktų grupių, kurių daugiau nei pusė parduotų produktų yra sertifikuoti pagal tam tikrą trečiosios šalies aplinkosaugos standartą, skaičius

| b14) | Mažmenininkas įrodo pažangą, padarytą vykdant išsamų planą, kuriuo siekiama užtikrinti 100 % tam tikrų produktų grupių, pvz., kavos, arbatos, riebalų ir aliejų, cukraus ir tekstilės, nuosavo prekių ženklo produktų, sertifikavimą pagal patobulintą aplinkosaugos standartą (3.6 lentelė) |
| --- | --- |

b14)

Mažmenininkas įrodo pažangą, padarytą vykdant išsamų planą, kuriuo siekiama užtikrinti 100 % tam tikrų produktų grupių, pvz., kavos, arbatos, riebalų ir aliejų, cukraus ir tekstilės, nuosavo prekių ženklo produktų, sertifikavimą pagal patobulintą aplinkosaugos standartą (3.6 lentelė)

| b15) | Mažmenininkas įrodo pažangą, padarytą vykdant išsamų planą, kuriuo siekiama užtikrinti 100 % tam tikrų produktų grupių, pvz., jūros gėrybių, medienos ir popieriaus, sertifikavimą pagal tam tikrą pavyzdinį aplinkosaugos standartą (3.7 lentelė) |
| --- | --- |

b15)

Mažmenininkas įrodo pažangą, padarytą vykdant išsamų planą, kuriuo siekiama užtikrinti 100 % tam tikrų produktų grupių, pvz., jūros gėrybių, medienos ir popieriaus, sertifikavimą pagal tam tikrą pavyzdinį aplinkosaugos standartą (3.7 lentelė)

3.2.4.   Užtikrinimas, kad prioritetinių produktų grupių tiekėjai vykdytų aplinkosaugos reikalavimus

GAVP yra nustatyti prioritetiniams produktams ir jų tiekėjams taikomus aplinkosaugos kriterijus, kuriais atsižvelgiama į nustatytus svarbius aplinkosaugos aspektus, ir, siekiant užtikrinti šių kriterijų laikymąsi, atlikti produktų ir tiekėjų auditą.

Taikymo galimybės

Ši GAVP taikoma stambiesiems mažmenininkams ir prioritetiniams nuosavo prekių ženklo produktams. Siekiant mažinti papildomas sąnaudas, aplinkosauginio veiksmingumo auditą galima įtraukti į socialinio audito ir produktų kokybės kontrolės sistemas. Tiekėjų atitikties sąnaudos gali būti kompensuojamos geresniu paklausos užtikrinimu ir geresnėmis produktų pardavimo galimybėmis, taip pat galimais vėlesniais antkainiais. Mažmenininkų sąnaudos gali būti kompensuojamos mažesne rizika, kylančia su netvaria praktika susijusiai reputacijai ir vidutinės trukmės verslo tiekimo grandinei, taip pat galimais vėlesniais antkainiais ir rinkodaros pranašumais.

Ši GAVP netaikoma mažosioms įmonėms.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i22) | Procentinė parduotų nurodytus aplinkosaugos reikalavimus atitinkančios produktų grupės nuosavo prekių ženklo produktų dalis |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i22)

Procentinė parduotų nurodytus aplinkosaugos reikalavimus atitinkančios produktų grupės nuosavo prekių ženklo produktų dalis

| i23) | Aplinkosauginis veiksmingumas, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus |
| --- | --- |

i23)

Aplinkosauginis veiksmingumas, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus

| i24) | Procentinė tikslų atitikties dalis, susijusi su produktų grupėmis, kurių atžvilgiu įgyvendinama plataus masto atitikties programa |
| --- | --- |

i24)

Procentinė tikslų atitikties dalis, susijusi su produktų grupėmis, kurių atžvilgiu įgyvendinama plataus masto atitikties programa

| i25) | Produktų grupių, kurių daugiau nei pusė parduotų produktų atitinka aplinkosaugos reikalavimus, skaičius |
| --- | --- |

i25)

Produktų grupių, kurių daugiau nei pusė parduotų produktų atitinka aplinkosaugos reikalavimus, skaičius

| b16) | 100 % parduotų produktų grupės nuosavo prekių ženklo produktų atitinka tam tikrus mažmenininko apibrėžtus aplinkosaugos reikalavimus |
| --- | --- |

b16)

100 % parduotų produktų grupės nuosavo prekių ženklo produktų atitinka tam tikrus mažmenininko apibrėžtus aplinkosaugos reikalavimus

3.2.5.   Tiekėjų veiksmingumo gerinimas taikant kriterijus ir skleidžiant geriausią praktiką

GAVP yra skatinti tiekėjus tobulėti nustatant informacijos mainų sistemas, pagal kurias galima lyginti tiekėjus, ir skleidžiant geresnę vadybos praktiką. Pastaruoju aspektu galima padėti tiekėjams užtikrinti atitiktį trečiųjų šalių standartams ir mažmenininkų apibrėžtiems kriterijams.

Taikymo galimybės

Ši GAVP taikoma stambiesiems mažmenininkams ir prioritetiniams nuosavo prekių ženklo produktams. Mažmenininkai gali siūlyti tiekėjams nedidelį antkainį, siekdami skatinti dalyvauti gerinimo sistemose, taip pat mokėti už duomenų lyginimą ir geresnės vadybos praktikos metodų sklaidą. Šios sąnaudos turėtų būti kompensuojamos mažesne rizika, kylančia su netvaria praktika susijusiai reputacijai ir vidutinės trukmės verslo tiekimo grandinei, taip pat galimais vėlesniais mažmenininkų antkainiais. Pelnu, gautu dėl padidėjusio efektyvumo, galima dalytis su mažmenininkais, atsižvelgiant į susitarimą pagal sutartį.

Ši GAVP netaikoma mažosioms įmonėms.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i26) | Procentinė nuosavo prekių ženklo produktų pardavimo, susijusio su tiekėjų dalyvavimu mažmeninės prekybos programose, kuriomis gerinamas aplinkosauginis veiksmingumas, dalis |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i26)

Procentinė nuosavo prekių ženklo produktų pardavimo, susijusio su tiekėjų dalyvavimu mažmeninės prekybos programose, kuriomis gerinamas aplinkosauginis veiksmingumas, dalis

| i27) | Aplinkosauginis veiksmingumas, atsižvelgiant į šias programas |
| --- | --- |

i27)

Aplinkosauginis veiksmingumas, atsižvelgiant į šias programas

| i28) | Procentinė dalyvaujančių tiekėjų dalis, susijusi su produktų grupėmis, kurių atžvilgiu įgyvendinama tiekėjų gerinimo programa |
| --- | --- |

i28)

Procentinė dalyvaujančių tiekėjų dalis, susijusi su produktų grupėmis, kurių atžvilgiu įgyvendinama tiekėjų gerinimo programa

| i29) | Produktų grupių, kurių daugiau nei pusė pardavimo yra susijusi su tiekėjais, dalyvaujančiais programose, kuriomis gerinamas aplinkosauginis veiksmingumas, skaičius |
| --- | --- |

i29)

Produktų grupių, kurių daugiau nei pusė pardavimo yra susijusi su tiekėjais, dalyvaujančiais programose, kuriomis gerinamas aplinkosauginis veiksmingumas, skaičius

| b17) | 100 % parduotų produktų grupės nuosavo prekių ženklo produktų tiekia tiekėjai, dalyvaujantys mažmeninės prekybos programose, kuriomis gerinamas aplinkosauginis veiksmingumas |
| --- | --- |

b17)

100 % parduotų produktų grupės nuosavo prekių ženklo produktų tiekia tiekėjai, dalyvaujantys mažmeninės prekybos programose, kuriomis gerinamas aplinkosauginis veiksmingumas

3.2.6.   Bendri moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra siekiant skatinti plataus masto tiekimo grandinės gerinimą ir inovacijas

GAVP yra strategiškai bendradarbiauti su kitais suinteresuotaisiais subjektais siekiant nustatyti ir parengti novatoriškas tiekimo grandinės gerinimo galimybes ir rengti plačiai priimtinus aplinkosaugos standartus.

Taikymo galimybės

Kiekvienas nuosavo prekių ženklo tiekimo grandines turintis stambusis mažmenininkas gali bendradarbiauti su mokslinių tyrimų institutais arba konsultacinėmis įmonėmis, siekdamas gerinti tiekimo grandinės tvarumą. Mažmenininkai gali pageidauti sutelkti tokius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą į produktų grupes, kurioms nenustatyta ekonomiškai perspektyvių ir plačiai taikomų gerinimo galimybių. Ši praktika gali būti laikoma investicija į tvarias ir ekonomiškai konkurencingas tiekimo grandines.

Ši GAVP netaikoma mažosioms įmonėms.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijai

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijai |
| --- | --- |
| i30) | Moksliniams tyrimams skirtos tvarios tiekimo grandinės išlaidos (palyginti su apyvarta) |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijai

i30)

Moksliniams tyrimams skirtos tvarios tiekimo grandinės išlaidos (palyginti su apyvarta)

| i31) | Kokybinis vertinimas, ar moksliniais tyrimais siekiama nustatyti novatoriškas, kintamo dydžio ir didelio pajėgumo gerinimo galimybes |
| --- | --- |

i31)

Kokybinis vertinimas, ar moksliniais tyrimais siekiama nustatyti novatoriškas, kintamo dydžio ir didelio pajėgumo gerinimo galimybes

| i32) | Konkretus aplinkosauginis pagerinimas, kurį galima susieti su mokslinių tyrimų rezultatų įgyvendinimu |
| --- | --- |

i32)

Konkretus aplinkosauginis pagerinimas, kurį galima susieti su mokslinių tyrimų rezultatų įgyvendinimu

—

3.2.7.   Pirmaujančių ekologiškų produktų propagavimas

GAVP yra propaguoti pažangiausius sertifikuotus ekologiškus produktus. Svarbūs šio metodo aspektai yra informuotumo didinimo kampanijos, kainodara, vietos parinkimas parduotuvėje; šį metodą galima veiksmingai taikyti kuriant nuosavo prekių ženklo ekologiškų produktų asortimentą.

Taikymo galimybės

Visi mažmenininkai gali įtraukti į asortimentą ir skatinti rinktis pirmaujančius ekologiškus produktus. Stambieji mažmenininkai gali taikyti šį metodą platesniu mastu, kurdami nuosavo prekių ženklo ekologiškų produktų asortimentą. Su pirmaujančių produktų sertifikavimu susijusios tiekėjų sąnaudos gali būti perduodamos mažmenininkams. Sertifikuoti pirmaujantys ekologiški produktai siejami su didesniais antkainiais ir didesne pelno marža. Dėl teigiamo Halo efekto, sudarius nuosavą prekių ženklo ekologiškų produktų asortimentą, taip pat gali padidėti bendras mažmenininko nuosavo prekių ženklo produktų pardavimas.

Šią GAVP gali taikyti mažosios įmonės.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijai

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijai |
| --- | --- |
| i33) | Procentinė pagal pirmaujančių produktų pavyzdinius standartus sertifikuotų produktų grupių pardavimo dalis |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijai

i33)

Procentinė pagal pirmaujančių produktų pavyzdinius standartus sertifikuotų produktų grupių pardavimo dalis

| i34) | Produktų grupių, kuriose siūlomi pirmaujantys ekologiški produktai, skaičius |
| --- | --- |

i34)

Produktų grupių, kuriose siūlomi pirmaujantys ekologiški produktai, skaičius

| i35) | Platus turimas nuosavo prekių ženklo produktų asortimentas (taip arba ne) |
| --- | --- |

i35)

Platus turimas nuosavo prekių ženklo produktų asortimentas (taip arba ne)

| b18) | 10 % pardavimo susiję su maisto produktų grupėmis, kurios yra sertifikuotos kaip ekologiškos |
| --- | --- |

b18)

10 % pardavimo susiję su maisto produktų grupėmis, kurios yra sertifikuotos kaip ekologiškos

| b19) | 50 % parduotos medvilnės yra sertifikuota kaip ekologiška |
| --- | --- |

b19)

50 % parduotos medvilnės yra sertifikuota kaip ekologiška

| b20) | 10 % ne maisto produktų grupių, sertifikuotų pagal oficialius trečiųjų šalių patvirtintus ekologinius ženklus pagal I tipo ISO apibrėžimą, pardavimo |
| --- | --- |

b20)

10 % ne maisto produktų grupių, sertifikuotų pagal oficialius trečiųjų šalių patvirtintus ekologinius ženklus pagal I tipo ISO apibrėžimą, pardavimo

3.3.   Transportas ir logistika

3.3.1.   Transporto paslaugų teikėjams taikomi žaliųjų pirkimų ir aplinkosaugos reikalavimai

GAVP yra į viešuosius trečiųjų šalių teikiamų transporto ir logistikos paslaugų pirkimus įtraukti aplinkosauginio veiksmingumo ir ataskaitų teikimo kriterijus, įskaitant šiame dokumente aprašytus GAVP įgyvendinimo reikalavimus.

Taikymo galimybės

Visi mažmenininkai bent dalį transporto ir logistikos veiklos perka iš trečiųjų šalių paslaugų teikėjų ir gali priimti sprendimus dėl pirkimo, laikydamiesi efektyvumo arba aplinkosaugos kriterijų. Nepaisant to, gerinant transporto ir logistikos veiklos efektyvumą, mažėja veiklos sąnaudos ir reikia veiksmingos stebėsenos ir atskaitomybės. Efektyvūs trečiųjų šalių transporto paslaugų teikėjai gali siūlyti mažmenininkams pigesnes paslaugas.

Smulkiesiems mažmenininkams paprastai svarbūs trečiųjų šalių paslaugų teikėjai.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijai

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijai |
| --- | --- |
| i36) | Procentinė transporto paslaugų teikėjų, sertifikuotų pagal aplinkosaugos standartus (įskaitant registraciją ataskaitų teikimo programose), dalis |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijai

i36)

Procentinė transporto paslaugų teikėjų, sertifikuotų pagal aplinkosaugos standartus (įskaitant registraciją ataskaitų teikimo programose), dalis

| i37) | Procentinė transporto paslaugų teikėjų, atitinkančių konkrečius aplinkosaugos reikalavimus arba šiame dokumente aprašytą GAVP, dalis |
| --- | --- |

i37)

Procentinė transporto paslaugų teikėjų, atitinkančių konkrečius aplinkosaugos reikalavimus arba šiame dokumente aprašytą GAVP, dalis

| b21) | 100 % transporto ir logistikos paslaugų teikėjų atitinka:






  i) | trečiųjų šalių patikrintus aplinkosaugos standartus, |
| --- | --- | --- |

b21)

100 % transporto ir logistikos paslaugų teikėjų atitinka:

i)

trečiųjų šalių patikrintus aplinkosaugos standartus,

| ii) | konkrečius aplinkosaugos reikalavimus, |
| --- | --- |

ii)

konkrečius aplinkosaugos reikalavimus,

| iii) | šiame dokumente aprašytą geriausią aplinkosaugos vadybos praktiką |
| --- | --- |

iii)

šiame dokumente aprašytą geriausią aplinkosaugos vadybos praktiką

3.3.2.   Visos transporto ir logistikos veiklos efektyvumo stebėsena ir atskaitomybė

GAVP yra teikti ataskaitas apie visos tiesioginių tiekėjų, paskirstymo centrų, mažmenininkų ir atliekų tvarkymo įmonių tarpusavyje vykdomos transporto ir logistikos veiklos efektyvumą ir aplinkosauginį veiksmingumą, grindžiamas vietos veiklos stebėsena ir trečiųjų šalių pateiktais duomenimis.

Taikymo galimybės

Šią praktiką gali taikyti visi mažmenininkai. Ataskaitų apie vietos transporto ir logistikos veiklą teikimo reikalavimas taikomas tik stambesniesiems mažmenininkams. Veiksmingai stebėsenai ir atskaitomybei užtikrinti reikia šiek tiek investicijų į reikiamas informacinių technologijų sistemas ir vadybą, bet galima nustatyti transporto ir logistikos veiklos efektyvumo gerinimo galimybes.

Mažosios įmonės išmetamuosius teršalus gali prognozuoti remdamosi pagrindiniais duomenimis apie įvairių rūšių transporto vidutinius išmetamųjų teršalų faktorius.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijai

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijai |
| --- | --- |
| i38) | Su transporto ir logistikos veikla susiję išmetami CO2 ekvivalentai (toliau – ekv.) tonomis per metus |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijai

i38)

Su transporto ir logistikos veikla susiję išmetami CO2 ekvivalentai (toliau – ekv.) tonomis per metus

| i39) | CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 arba padėklui |
| --- | --- |

i39)

CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 arba padėklui

| i40) | Ar teikiamos su visa svarbia transporto ir logistikos veikla susijusios ataskaitos apie šiuos parametrus:






  i) | įvairių rūšių tonkilometrių (tkm) skaičių ir procentinę dalį, |
| --- | --- | --- |

i40)

Ar teikiamos su visa svarbia transporto ir logistikos veikla susijusios ataskaitos apie šiuos parametrus:

i)

įvairių rūšių tonkilometrių (tkm) skaičių ir procentinę dalį,

| ii) | CO2 ekv. kilogramais vienai pristatytai tonai, vienam m3 arba padėklui |
| --- | --- |

ii)

CO2 ekv. kilogramais vienai pristatytai tonai, vienam m3 arba padėklui

| i41) | Ar teikiamos ataskaitos apie šiuos su visa vidaus transporto ir logistikos veikla susijusius rodiklius:






  i) | sunkvežimio krovos koeficientą (procentinę svorio arba tūrio dalį), |
| --- | --- | --- |

i41)

Ar teikiamos ataskaitos apie šiuos su visa vidaus transporto ir logistikos veikla susijusius rodiklius:

i)

sunkvežimio krovos koeficientą (procentinę svorio arba tūrio dalį),

| ii) | CO2 ekv. kilogramais vienam tkm |
| --- | --- |

ii)

CO2 ekv. kilogramais vienam tkm

| b22) | Dėl 100 % transporto ir logistikos veiklos, vykdomos tarp tiesioginių tiekėjų, mažmeninės prekybos parduotuvių ir atliekų tvarkymo įmonių, įskaitant trečiųjų šalių transporto paslaugų teikėjų vykdomą veiklą, teikiamos ataskaitos apie šiuos rodiklius:






  i) | procentinę įvairių rūšių transporto dalį, |
| --- | --- | --- |

b22)

Dėl 100 % transporto ir logistikos veiklos, vykdomos tarp tiesioginių tiekėjų, mažmeninės prekybos parduotuvių ir atliekų tvarkymo įmonių, įskaitant trečiųjų šalių transporto paslaugų teikėjų vykdomą veiklą, teikiamos ataskaitos apie šiuos rodiklius:

i)

procentinę įvairių rūšių transporto dalį,

| ii) | CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 arba padėklui |
| --- | --- |

ii)

CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 arba padėklui

| b23) | Dėl visos vietos transporto ir logistikos veiklos, vykdomos tarp tiesioginių tiekėjų, mažmeninės prekybos parduotuvių ir atliekų tvarkymo įmonių, teikiamos ataskaitos apie šiuos rodiklius:






  i) | sunkvežimio krovos koeficientą (procentinę svorio arba tūrio dalį), |
| --- | --- | --- |

b23)

Dėl visos vietos transporto ir logistikos veiklos, vykdomos tarp tiesioginių tiekėjų, mažmeninės prekybos parduotuvių ir atliekų tvarkymo įmonių, teikiamos ataskaitos apie šiuos rodiklius:

i)

sunkvežimio krovos koeficientą (procentinę svorio arba tūrio dalį),

| ii) | CO2 ekv. kilogramais vienam tkm |
| --- | --- |

ii)

CO2 ekv. kilogramais vienam tkm

3.3.3.   Transporto efektyvumo įtraukimas į sprendimus dėl tiekimo ir pakuočių projektavimą

GAVP yra transporto efektyvumo aspektą įtraukti į sprendimų dėl tiekimo priėmimą ir pakuočių projektavimą, remiantis iš įvairių regionų tiekiamų produktų gyvavimo ciklo vertinimu, taip pat projektuoti tokias produktų pakuotes, kuriomis didinamas transporto vienetų tankumas.

Taikymo galimybės

Šią praktiką gali taikyti stambieji mažmenininkai, turintys nuosavo prekių ženklo asortimentą. Galimybės labai skiriasi atsižvelgiant į produktų ir tiekimo šaltinio vietovę, susijusią su daugybe tiekimo veiksnių. Pakuočių srityje didinant supakuotų gaminių tankumą galima labai gerinti transporto efektyvumą ir kartu mažinti transporto sąnaudas.

Ši GAVP netaikoma mažosioms įmonėms.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i39) | CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 (arba padėklui) |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i39)

CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 (arba padėklui)

| i42) | Transporto rūšių dalys |
| --- | --- |

i42)

Transporto rūšių dalys

| i43) | Produktų grupių, kurių tiekimas arba pakuotės pakeistos, pirmiausia siekiant mažinti transporto ir logistikos, taip pat gyvavimo ciklo poveikį aplinkai, skaičius |
| --- | --- |

i43)

Produktų grupių, kurių tiekimas arba pakuotės pakeistos, pirmiausia siekiant mažinti transporto ir logistikos, taip pat gyvavimo ciklo poveikį aplinkai, skaičius

| i44) | Sistemingas pakuočių gerinimas siekiant didinti tankumą ir gerinti transporto ir logistikos efektyvumą (taip arba ne) |
| --- | --- |

i44)

Sistemingas pakuočių gerinimas siekiant didinti tankumą ir gerinti transporto ir logistikos efektyvumą (taip arba ne)

| b24) | Sistemingas pakuočių gerinimas siekiant didinti tankumą ir gerinti transporto ir logistikos efektyvumą |
| --- | --- |

b24)

Sistemingas pakuočių gerinimas siekiant didinti tankumą ir gerinti transporto ir logistikos efektyvumą

3.3.4.   Perėjimas prie efektyvesnių transporto rūšių

GAVP yra pereiti prie efektyvesnių transporto rūšių, pirmiausia prie geležinkelio, vandens transporto ir didesnių sunkvežimių ir kiek įmanoma mažinti krovininio oro transporto atstumus. Toks perėjimas gali būti įmanomas tik atliekant pirminį paskirstymą iš tiekėjų paskirstymo centrų (PC) į mažmenininkų PC, nes pirmą ir paskutinę atkarpą krovinius dažnai reikia vežti kelių transportu. Todėl, norint pereiti nuo vienos transporto rūšies prie kitos, reikia optimizuoti paskirstymo centrus, siekiant sudaryti sąlygas tarprūšiniam pervežimui (pvz., pasirinkti tokią skirstymo centrų vietą, iš kurios galima pasiekti geležinkelio ir vandens kelių tinklus). Perėjimas nuo mažesnių prie didesnių sunkvežimių, įskaitant sunkvežimius su dviaukštėmis priekabomis, į šį metodą įtraukiamas atsižvelgiant į tai, kad dideli sunkvežimiai yra daug efektyvesni už mažus sunkvežimius. Perėjimas nuo vienos rūšies prie kitos taip pat gali turėti įtakos sprendimams dėl produktų tiekimo, kurių atžvilgiu svarbus aspektas yra produktų gyvavimo ciklo aplinkos poveikis (atsižvelgiantį į visą susijusį gyvavimo ciklo poveikį).

3.9 lentelė

Transporto rūšių aplinkosauginio veiksmingumo lygiai (pirmiausia nurodomas aukščiausias)

| Lygis | Transporto rūšis |
| --- | --- |
| 1 | Krovininis traukinys |
| 2 | Vandenynų laivas |
| 3 | Vidaus vandenų kelias |
| 4 | Didelis sunkvežimis |
| 5 | Vidutinio dydžio sunkvežimis |
| 6 | Mažas sunkvežimis |
| 7 | Krovininis oro transportas |

Lygis

Transporto rūšis

1

Krovininis traukinys

2

Vandenynų laivas

3

Vidaus vandenų kelias

4

Didelis sunkvežimis

5

Vidutinio dydžio sunkvežimis

6

Mažas sunkvežimis

7

Krovininis oro transportas

Taikymo galimybės

Visi mažmenininkai gali imtis veiksmų siekdami pereiti prie mažiau taršių produktų transporto rūšių, bent atsižvelgdami į transporto priemonės dydį, o stambiausieji mažmenininkai gali bent dalį pirminio paskirstymo perkelti iš kelių į geležinkelių arba vandens kelių transportą. Vis dėlto, norint užtikrinti platesnio masto mažmeninės prekybos prekių transporto perkėlimą iš kelių į geležinkelių ir vidaus vandens kelių transportą, reikės gerinti nacionalinę geležinkelių ir vandens kelių infrastruktūrą ir vykdančios įmonės turės geriau koordinuoti tarpvalstybinę veiklą. Todėl didelį poveikį mažmenininkų veiksmingumo gerinimo mastui ir sprendimų dėl transporto rūšių priėmimui gali turėti nacionalinė transporto infrastruktūra ir politika (pvz., kelių apmokestinimas).

Ši praktika netaikoma mažosioms įmonėms, nebent, atsižvelgiant į esamas viešųjų pirkimų galimybes, tam tikriems produktams pervežti galima pasirinkti efektyvesnes pervežimo transporto rūšis.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijai

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijai |
| --- | --- |
| i45) | Procentinė viso produktų pervežimo (tkm) iš tiesioginio tiekėjo į parduotuves dalis, atsižvelgiant į nurodytas efektyvesnes transporto rūšis |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijai

i45)

Procentinė viso produktų pervežimo (tkm) iš tiesioginio tiekėjo į parduotuves dalis, atsižvelgiant į nurodytas efektyvesnes transporto rūšis

| i46) | Procentinė tarptautinio produktų transporto (tkm) dalis, atsižvelgiant į nurodytas efektyvesnes transporto rūšis |
| --- | --- |

i46)

Procentinė tarptautinio produktų transporto (tkm) dalis, atsižvelgiant į nurodytas efektyvesnes transporto rūšis

| b25) | Daugiau kaip 50 % tarpvalstybinio transporto tarp tiesioginių tiekėjų ir mažmeninės prekybos paskirstymo centrų, atsižvelgiant į pardavimo vertę, vykdoma vandens keliais ir (arba) geležinkeliais (jei galima atsižvelgiant į infrastruktūrą) |
| --- | --- |

b25)

Daugiau kaip 50 % tarpvalstybinio transporto tarp tiesioginių tiekėjų ir mažmeninės prekybos paskirstymo centrų, atsižvelgiant į pardavimo vertę, vykdoma vandens keliais ir (arba) geležinkeliais (jei galima atsižvelgiant į infrastruktūrą)

| b26) | Daugiau kaip 99 % užjūrio transporto, atsižvelgiant į pardavimo vertę, vykdoma laivais |
| --- | --- |

b26)

Daugiau kaip 99 % užjūrio transporto, atsižvelgiant į pardavimo vertę, vykdoma laivais

3.3.5.   Paskirstymo tinklo optimizavimas

GAVP yra optimizuoti paskirstymo tinklą, sistemingai įgyvendinant efektyviausias iš šių galimybių: i) strateginiai centralizuoti mazgai, kuriais sudaromos sąlygos naudotis geležinkelių ir vandens transportu, ii) konsoliduotosios platformos, iii) tiesioginių maršrutų sudarymas.

Taikymo galimybės

Ši praktika taikoma stambiems mažmenininkams, turintiems vietos transporto ir logistikos paslaugų centrus, ir trečiųjų šalių paslaugų teikėjams, pirmiausia jei tiekiami produktai vežami ilgesnius atstumus Šiai praktikai įgyvendinti didelių investicijų nereikia. Norint pastatyti naujus centralizuotus mazgus, įtrauktus į geležinkelių ir vandens kelių transporto tinklus, reikia didelių investicijų. Abiem atvejais didinant krovos efektyvumą ir ilgesniems maršrutams naudojant efektyvesnes transporto rūšis, galima labai sumažinti veiklos sąnaudas.

Ši GAVP netaikoma mažosioms įmonėms.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i39) | CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 (arba padėklui) |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i39)

CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 (arba padėklui)

| i47) | Naudojamų konsoliduotųjų platformų, strateginių centrinių mazgų arba tiesioginių transporto maršrutų skaičius |
| --- | --- |

i47)

Naudojamų konsoliduotųjų platformų, strateginių centrinių mazgų arba tiesioginių transporto maršrutų skaičius

| i48) | Procentinė įgyvendinant nurodytas paskirstymo tinklo gerinimo galimybes sumažinto išmetamo transporto ir logistikos ŠESD kiekio dalis |
| --- | --- |

i48)

Procentinė įgyvendinant nurodytas paskirstymo tinklo gerinimo galimybes sumažinto išmetamo transporto ir logistikos ŠESD kiekio dalis

| i49) | Trečiosios šalies paslaugų teikėjo, turinčio optimizuotą paskirstymo tinklą, transporto ir logistikos paslaugų užsakymas (taip arba ne) |
| --- | --- |

i49)

Trečiosios šalies paslaugų teikėjo, turinčio optimizuotą paskirstymo tinklą, transporto ir logistikos paslaugų užsakymas (taip arba ne)

| i50) | Sistemingas paskirstymo tinklų optimizavimas pasirenkant strateginiams mazgams tinkamas vietoves, kuriant konsoliduotąsias platformas ir sudarant tiesioginius maršrutus (taip arba ne) |
| --- | --- |

i50)

Sistemingas paskirstymo tinklų optimizavimas pasirenkant strateginiams mazgams tinkamas vietoves, kuriant konsoliduotąsias platformas ir sudarant tiesioginius maršrutus (taip arba ne)

| b27) | Sistemingas paskirstymo tinklų optimizavimas pasirenkant strateginiams mazgams tinkamas vietoves, kuriant konsoliduotąsias platformas ir sudarant tiesioginius maršrutus |
| --- | --- |

b27)

Sistemingas paskirstymo tinklų optimizavimas pasirenkant strateginiams mazgams tinkamas vietoves, kuriant konsoliduotąsias platformas ir sudarant tiesioginius maršrutus

3.3.6.   Maršrutų planavimo optimizavimas, telematikos priemonių taikymas ir vairuotojų mokymas

GAVP yra optimizuoti veiklos efektyvumą efektyviai planuojant maršrutus, taikant telematikos priemones ir mokant vairuotojus. Efektyvus maršrutų planavimas apima į paskirstymo centrą grįžtančių transporto priemonių, kuriomis į parduotuvę atvežami kroviniai, pakrovimą atliekomis ir tiekėjui skirtais kroviniais, taip pat, siekiant išvengti eismo spūsčių, krovinių pristatymą naktį.

Taikymo galimybės

Šią praktiką galima taikyti visiems produktams, kurie tiekiami stambesniesiems mažmenininkams naudojantis vietos transporto ir logistikos paslaugomis, taip pat trečiųjų šalių transporto paslaugų teikėjams. Mokant vairuotojus paprastai sutaupoma 5 % degalų. Maršrutams optimizuoti gali reikėti didelių investicijų į informacines technologijas, bet, juos optimizavus, gali sumažėti kapitalo investicinės sąnaudos (reikia mažiau sunkvežimių) ir labai sumažėti veiklos (degalų) sąnaudos.

Ši praktika taikoma mažosioms įmonėms, jei jos turi savo transporto priemones (pvz., krovininius furgonus).

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijai

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijai |
| --- | --- |
| i39) | CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 arba padėklui |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijai

i39)

CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 arba padėklui

| i51) | Vidutinė procentinė transporto priemonių parko krovos efektyvumo dalis (pagal tūrį arba masę), vidutinė procentinė transporto priemonių parko tuščių transporto priemonių dalis (sunkvežimio km) arba vidutinis CO2 ekv. kilogramais vienam tkm |
| --- | --- |

i51)

Vidutinė procentinė transporto priemonių parko krovos efektyvumo dalis (pagal tūrį arba masę), vidutinė procentinė transporto priemonių parko tuščių transporto priemonių dalis (sunkvežimio km) arba vidutinis CO2 ekv. kilogramais vienam tkm

| i52) | Procentinė vairuotojų, nuolat mokomų efektyviai vairuoti, dalis |
| --- | --- |

i52)

Procentinė vairuotojų, nuolat mokomų efektyviai vairuoti, dalis

| i53) | Vairuotojams skirtos skatinamosios efektyvaus vairavimo programos įgyvendinimas (taip arba ne) |
| --- | --- |

i53)

Vairuotojams skirtos skatinamosios efektyvaus vairavimo programos įgyvendinimas (taip arba ne)

| i54) | Procentinė sumažinto transporto ir logistikos išmetamo ŠESD kiekio dalis įgyvendinant nurodytas galimybes (t. y. pakraunant grįžtančias transporto priemones atliekomis arba tiekėjui skirtais kroviniais, taikant telematikos priemones, mokant vairuotojus ir įgyvendinant jų skatinimo programas, pristatant krovinius ne piko valandomis) |
| --- | --- |

i54)

Procentinė sumažinto transporto ir logistikos išmetamo ŠESD kiekio dalis įgyvendinant nurodytas galimybes (t. y. pakraunant grįžtančias transporto priemones atliekomis arba tiekėjui skirtais kroviniais, taikant telematikos priemones, mokant vairuotojus ir įgyvendinant jų skatinimo programas, pristatant krovinius ne piko valandomis)

| i55) | Sistemingas maršrutų sudarymo gerinimas pakraunant iš parduotuvės grįžtančias krovinines transporto priemones atliekomis ir tiekėjui skirtais kroviniais, taikant telematikos priemones ir nustatant ilgesnius krovinių pristatymo laikotarpius (taip arba ne) |
| --- | --- |

i55)

Sistemingas maršrutų sudarymo gerinimas pakraunant iš parduotuvės grįžtančias krovinines transporto priemones atliekomis ir tiekėjui skirtais kroviniais, taikant telematikos priemones ir nustatant ilgesnius krovinių pristatymo laikotarpius (taip arba ne)

| b28) | 100 % vairuotojų nuolat mokomi efektyviai vairuoti arba įgyvendinama vairuotojams skirta skatinamoji efektyvaus vairavimo programa |
| --- | --- |

b28)

100 % vairuotojų nuolat mokomi efektyviai vairuoti arba įgyvendinama vairuotojams skirta skatinamoji efektyvaus vairavimo programa

| b29) | Sistemingas maršrutų sudarymo gerinimas pakraunant iš parduotuvės grįžtančias krovinines transporto priemones atliekomis ir tiekėjui skirtais kroviniais, taikant telematikos priemones ir nustatant ilgesnius krovinių pristatymo laikotarpius |
| --- | --- |

b29)

Sistemingas maršrutų sudarymo gerinimas pakraunant iš parduotuvės grįžtančias krovinines transporto priemones atliekomis ir tiekėjui skirtais kroviniais, taikant telematikos priemones ir nustatant ilgesnius krovinių pristatymo laikotarpius

3.3.7.   Kelių transporto priemonių poveikio aplinkai mažinimas priimant sprendimus dėl pirkimo ir atliekant rekonstrukcines modifikacijas

GAVP yra mažinti kelių transporto priemonių poveikį aplinkai renkantis pirkimo galimybes ir atliekant rekonstrukcines modifikacijas. Pavyzdžiui, įsigyti alternatyviaisiais energijos ištekliais varomas transporto priemones, efektyvias ir netaršias, netriukšmingas transporto priemones, atlikti aerodinamikos modifikacijas ir naudoti mažo pasipriešinimo riedėjimui padangas.

Taikymo galimybės

Šią praktiką galima taikyti visiems produktams, kurie tiekiami stambesniesiems mažmenininkams naudojantis vietos transporto ir logistikos paslaugomis, taip pat trečiųjų šalių transporto paslaugų teikėjams. Grąžos laikotarpis, susijęs su didesniu greičiu (> 80 km/h) ilgus atstumus važiuojančiomis transporto priemonėmis, kurioms reikės nedidelių investicijų aerodinamikai modifikuoti ir daugiau investicijų vilkikams ir jų priekaboms atnaujinti siekiant padidinti jų aerodinamiką, siekia iki dvejų metų. Toks pat grąžos laikotarpis susijęs su mažo pasipriešinimo riedėjimui padangų montavimu. Dėl alternatyviaisiais energijos šaltiniais varomų transporto priemonių reikės daug didesnių investicijų.

Ši praktika taikoma mažosioms įmonėms, jei jos turi savo transporto priemones (pvz., krovininius furgonus).

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijai

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijai |
| --- | --- |
| i56) | Litrai vienam šimtui km (transporto priemonės degalų sąnaudos) arba CO2 ekv. kilogramais vienam tkm |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijai

i56)

Litrai vienam šimtui km (transporto priemonės degalų sąnaudos) arba CO2 ekv. kilogramais vienam tkm

| i57) | Procentinė transporto priemonių parko dalis, tenkanti transporto priemonėms, atitinkančioms įvairias EURO klases |
| --- | --- |

i57)

Procentinė transporto priemonių parko dalis, tenkanti transporto priemonėms, atitinkančioms įvairias EURO klases

| i58) | Procentinė transporto priemonių, vilkikų ir krovimo įrangos, atitinkančių PIEK triukšmo standartus arba lygiaverčius standartus, kurių laikantis galima pristatyti krovinius naktį, dalis |
| --- | --- |

i58)

Procentinė transporto priemonių, vilkikų ir krovimo įrangos, atitinkančių PIEK triukšmo standartus arba lygiaverčius standartus, kurių laikantis galima pristatyti krovinius naktį, dalis

| i59) | Procentinė transporto priemonių parko dalis, tenkanti alternatyviaisiais degalų ištekliais, įskaitant gamtines dujas, biodujas arba elektrą, varomoms transporto priemonėms |
| --- | --- |

i59)

Procentinė transporto priemonių parko dalis, tenkanti alternatyviaisiais degalų ištekliais, įskaitant gamtines dujas, biodujas arba elektrą, varomoms transporto priemonėms

| i60) | Procentinė transporto priemonių parko dalis, tenkanti transporto priemonėms, kuriose sumontuotos mažo pasipriešinimo riedėjimui padangos |
| --- | --- |

i60)

Procentinė transporto priemonių parko dalis, tenkanti transporto priemonėms, kuriose sumontuotos mažo pasipriešinimo riedėjimui padangos

| i61) | Procentinė transporto priemonių parko dalis, tenkanti transporto priemonėms ir vilkikams, suprojektuotiems arba modifikuotiems siekiant gerinti aerodinamines savybes |
| --- | --- |

i61)

Procentinė transporto priemonių parko dalis, tenkanti transporto priemonėms ir vilkikams, suprojektuotiems arba modifikuotiems siekiant gerinti aerodinamines savybes

| b30) | 100 % vilkikų atitinka EURO V (17), o sunkiasvorių krovininių transporto priemonių degalų sąnaudos yra mažesnės nei 30 l šimtui km |
| --- | --- |

b30)

100 % vilkikų atitinka EURO V (17), o sunkiasvorių krovininių transporto priemonių degalų sąnaudos yra mažesnės nei 30 l šimtui km

| b31) | 100 % sunkvežimių, vilkikų ir krovimo įrenginių atitinka PIEK triukšmo standartus arba lygiaverčius standartus, kurių laikantis galima pristatyti krovinius naktį |
| --- | --- |

b31)

100 % sunkvežimių, vilkikų ir krovimo įrenginių atitinka PIEK triukšmo standartus arba lygiaverčius standartus, kurių laikantis galima pristatyti krovinius naktį

| b32) | Naudojamos alternatyviaisiais ištekliais (gamtinėmis dujomis, biodujomis, elektra) varomos transporto priemonės |
| --- | --- |

b32)

Naudojamos alternatyviaisiais ištekliais (gamtinėmis dujomis, biodujomis, elektra) varomos transporto priemonės

| b33) | 100 % transporto priemonių sumontuotos mažo pasipriešinimo riedėjimui padangos |
| --- | --- |

b33)

100 % transporto priemonių sumontuotos mažo pasipriešinimo riedėjimui padangos

| b34) | 100 % transporto priemonių ir vilkikų yra suprojektuoti ir modifikuoti siekiant gerinti aerodinamines savybes |
| --- | --- |

b34)

100 % transporto priemonių ir vilkikų yra suprojektuoti ir modifikuoti siekiant gerinti aerodinamines savybes

3.4.   Atliekų tvarkymas

3.4.1.   Maisto atliekų kiekio mažinimas

GAVP yra integruoti priemones, padedančias išvengti maisto atliekų susidarymo, pvz., stebėseną, auditus, prioritetų nustatymą, logistikos klausimus, geresnius konservavimo metodus, temperatūros ir drėgmės valdymą parduotuvės patalpose, paskirstymo centruose ir sunkvežimiuose, darbuotojų mokymą, dovanojimą, patarimus vartotojams ir pan., taip pat, taikyti fermentacijos procesus vietoje maisto atliekų šalinimo sąvartynuose arba deginimo.

Taikymo galimybės

Ši priemonė yra ekonomiškai efektyvi ir ją gali taikyti bet kokio dydžio ir bet kurioje valstybėje narėje veikiantys maisto mažmenininkai. Vis dėlto gali būti taikoma politika, kuria siekiama užkirsti kelią maisto produktų dovanojimui ir (arba) nuo jo atgrasyti.

Visos mažosios įmonės gali taikyti prevencines priemones, siekdamos išvengti maisto atliekų susidarymo. Vadybos sąnaudos būtų kompensuojamos lėšomis, sutaupytomis prarandant mažiau produktų ir susidarant mažiau atliekų.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i62) | Maisto atliekos kilogramais arba tonomis, absoliučioji vertė vienam m2 arba vienam mln. EUR apyvartos |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijus

i62)

Maisto atliekos kilogramais arba tonomis, absoliučioji vertė vienam m2 arba vienam mln. EUR apyvartos

| i63) | Procentinė susidarančių maisto atliekų dalis, atsižvelgiant į visą įsigytą maistą |
| --- | --- |

i63)

Procentinė susidarančių maisto atliekų dalis, atsižvelgiant į visą įsigytą maistą

| i64) | Labdaros institucijoms padovanotas maistas, kurio pardavimo terminas yra pasibaigęs, bet vartojimo terminas dar nepasibaigęs |
| --- | --- |

i64)

Labdaros institucijoms padovanotas maistas, kurio pardavimo terminas yra pasibaigęs, bet vartojimo terminas dar nepasibaigęs

| i65) | Maisto atliekos, išsiųstos grąžinimo operacijoms, pvz., fermentavimui, taikyti, kilogramais |
| --- | --- |

i65)

Maisto atliekos, išsiųstos grąžinimo operacijoms, pvz., fermentavimui, taikyti, kilogramais

| i66) | Maisto atliekos, išvežtos į sąvartynus arba deginimo įrenginius, kilogramais |
| --- | --- |

i66)

Maisto atliekos, išvežtos į sąvartynus arba deginimo įrenginius, kilogramais

| b35) | Maisto atliekos į sąvartynus arba deginimo įrenginius iš viso nevežamos |
| --- | --- |

b35)

Maisto atliekos į sąvartynus arba deginimo įrenginius iš viso nevežamos

3.4.2.   Atliekų tvarkymo įtraukimas į mažmenininkų veiklą

GAVP yra integruoti atliekų tvarkymo praktiką, pagal kurią pirmenybė teikiama prevencijai. Prie geriausios praktikos priskiriama:

| — | vietos atliekų tvarkymo praktika:






  — | atskiras surinkimas ir specialus tvarkymas, siekiant parengti pakartotiniam naudojimui (popieriaus ir plastiko atliekų presavimas, briketavimas, maisto atliekų užšaldymas ir pan.), |
| --- | --- | --- |

—

vietos atliekų tvarkymo praktika:

—

atskiras surinkimas ir specialus tvarkymas, siekiant parengti pakartotiniam naudojimui (popieriaus ir plastiko atliekų presavimas, briketavimas, maisto atliekų užšaldymas ir pan.),

| — | atliekų susidarymo stebėsena, |
| --- | --- |

—

atliekų susidarymo stebėsena,

| — | pakuočių medžiagų, pvz., padėklų ir plastikinių dėžučių, skirtų tiekėjams, paskirstymo centrams, parduotuvėse naudojamoms vitrinoms ir pristatyti į namus, parengimas pakartotiniam naudojimui, |
| --- | --- |

—

pakuočių medžiagų, pvz., padėklų ir plastikinių dėžučių, skirtų tiekėjams, paskirstymo centrams, parduotuvėse naudojamoms vitrinoms ir pristatyti į namus, parengimas pakartotiniam naudojimui,

| — | darbuotojų mokymas, |
| --- | --- |

—

darbuotojų mokymas,

| — | organizacijos vadybos praktika:






  — | parduotuvėse pagal kategoriją ir pagal galutinę paskirties vietą susidarančių atliekų stebėsena, |
| --- | --- | --- |

—

organizacijos vadybos praktika:

—

parduotuvėse pagal kategoriją ir pagal galutinę paskirties vietą susidarančių atliekų stebėsena,

| — | pakuočių medžiagų (naudotinų pakartotinai arba perdirbtinų), elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) ir kitų atliekų (pvz., pavojingųjų atliekų) grąžinimo tiekėjams, perdirbimo įmonėms ir (arba) paskirstymo centrams logistika, |
| --- | --- |

—

pakuočių medžiagų (naudotinų pakartotinai arba perdirbtinų), elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) ir kitų atliekų (pvz., pavojingųjų atliekų) grąžinimo tiekėjams, perdirbimo įmonėms ir (arba) paskirstymo centrams logistika,

| — | vietos ir (arba) regioninių atliekų tvarkymo partnerystės, |
| --- | --- |

—

vietos ir (arba) regioninių atliekų tvarkymo partnerystės,

| — | vartotojų informavimas apie atsakingą atliekų tvarkymą namų ūkiuose. |
| --- | --- |

—

vartotojų informavimas apie atsakingą atliekų tvarkymą namų ūkiuose.

Taikymo galimybės

Aprašytus metodus gali taikyti bet kuris mažmenininkas. Geriausia praktika turėtų tikti mažmenininkams, valdantiems daug parduotuvių ir paskirstymo centrų. Skirti išteklių atliekų kiekiui efektyviai mažinti būtų pagrįsta ekonominiu požiūriu. Nesupakuotus krovinius grąžinant į paskirstymo centrus būtų galima mažinti tvarkymo sąnaudas, palyginti su sąnaudomis, suderėtomis vietos arba parduotuvės lygmeniu.

Mažosios įmonės, kuriose susidaro daug atliekų, turėtų skirti išteklių ir mokyti darbuotojus geros atliekų tvarkymo praktikos.

Susijęs aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i67) | Perdirbimo ir pakartotinio naudojimo dalys |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis

Pažangos kriterijus

i67)

Perdirbimo ir pakartotinio naudojimo dalys

| b36) | Parduotuvėje taikoma atliekų tvarkymo sistema, kuria siekiama perdirbti arba pakartotinai naudoti 100 % antrinių pakuočių medžiagų |
| --- | --- |

b36)

Parduotuvėje taikoma atliekų tvarkymo sistema, kuria siekiama perdirbti arba pakartotinai naudoti 100 % antrinių pakuočių medžiagų

3.4.3.   PET ir PE butelių ir panaudotų produktų grąžinimo sistemos

GAVP yra įdiegti ir į įmonės logistikos sistemas įtraukti priėmimo sistemas, pvz., PET arba PE butelių.

Taikymo galimybės

Šią GAVP gali taikyti maisto mažmenininkai, pirmiausia dideli tinklai. Norint ją įgyvendinti, reikia skirti išteklių, atlikti techninę priežiūrą ir turėti įrangos. Kai kuriose šalyse (pvz., Nyderlanduose, Švedijoje ir Vokietijoje) ji jau privaloma.

Mažosioms įmonėms reikia papildomų išteklių grąžinimo sistemai kasdien veikti.

Susijęs aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i68) | Perdirbtų iš vartotojų gautų butelių dalis, atsižvelgiant į parduotus grąžinamuosius butelius |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis

Pažangos kriterijus

i68)

Perdirbtų iš vartotojų gautų butelių dalis, atsižvelgiant į parduotus grąžinamuosius butelius

| b37) | Vartotojai grąžina 80 % butelių, už kuriuos nepaliktas užstatas, arba 95 % butelių, už kuriuos paliktas užstatas |
| --- | --- |

b37)

Vartotojai grąžina 80 % butelių, už kuriuos nepaliktas užstatas, arba 95 % butelių, už kuriuos paliktas užstatas

3.5.   Mažesnio kiekio ir sertifikuoto arba perdirbto popieriaus naudojimas publikacijoms

GAVP yra sumažinti poveikį naudojant mažiau medžiagų, pvz., optimaliau naudojant popierių komercinėms publikacijoms arba naudojant ekologiškesnį popierių.

Taikymo galimybės

Įgyvendinti šią GAVP gali būti naudinga visiems mažmenininkams, pirmiausia dideliems tinklams, naudojantiems daug spausdintų komercinių leidinių. Gerai įgyvendinant popieriaus sąnaudų mažinimo praktiką galima sutaupyti lėšų.

Šią GAVP gali taikyti mažosios įmonės.

Susiję aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijai

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai | Pažangos kriterijai |
| --- | --- |
| i69) | Procentinė naudoto sertifikuoto popieriaus dalis |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai

Pažangos kriterijai

i69)

Procentinė naudoto sertifikuoto popieriaus dalis

| i70) | Naudotas popierius gramais |
| --- | --- |

i70)

Naudotas popierius gramais

| i71) | Procentinė kriedinio popieriaus dalis |
| --- | --- |

i71)

Procentinė kriedinio popieriaus dalis

| i72) | Procentinė spaustuvių, sertifikuotų pagal EMAS arba ISO 14001, dalis |
| --- | --- |

i72)

Procentinė spaustuvių, sertifikuotų pagal EMAS arba ISO 14001, dalis

| b38) | 100 % sertifikuoto ir (arba) perdirbto popieriaus |
| --- | --- |

b38)

100 % sertifikuoto ir (arba) perdirbto popieriaus

| b39) | Svoris mažesnis nei 49 g vienam m2 |
| --- | --- |

b39)

Svoris mažesnis nei 49 g vienam m2

| b40) | Mažiau nei 10 % kriedinio popieriaus |
| --- | --- |

b40)

Mažiau nei 10 % kriedinio popieriaus

| b41) | 100 % spaustuvių, sertifikuotų pagal EMAS ir (arba) ISO 14001 |
| --- | --- |

b41)

100 % spaustuvių, sertifikuotų pagal EMAS ir (arba) ISO 14001

3.6.   Lietaus vandens surinkimas ir pakartotinis naudojimas

GAVP yra surinkti ir pakartotinai naudoti ir (arba) infiltruoti nuo stogų ir iš automobilių aikštelių surinktą vietos lietaus vandenį.

Taikymo galimybės

Šią praktiką gali taikyti mažmenininkai, turintys savo pastatus ir (arba) vietos automobilių aikšteles. Galimybėms taikyti šį metodą gali turėti įtakos klimato sąlygos ir savivaldybėse taikomos standartinės lietaus vandens surinkimo sistemos. Ši priemonė yra brangi.

Šią GAVP gali taikyti mažosios įmonės.

Susijęs aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i73) | Į vietos vandentvarkos sistemą įtrauktas lietaus vandens surinkimas ir (arba) infiltravimas (taip arba ne) |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis

Pažangos kriterijus

i73)

Į vietos vandentvarkos sistemą įtrauktas lietaus vandens surinkimas ir (arba) infiltravimas (taip arba ne)

| b42) | Į vietos vandentvarkos sistemą įtrauktas lietaus vandens surinkimas ir (arba) infiltravimas |
| --- | --- |

b42)

Į vietos vandentvarkos sistemą įtrauktas lietaus vandens surinkimas ir (arba) infiltravimas

3.7.   Vienkartinių plastikinių maišelių prevencijos arba kitos priemonės, kuriomis siekiama daryti poveikį vartotojų elgsenai

GAVP skatinti vartotojus mažinti savo poveikį aplinkai, rengiant kampanijas, pvz., skatinant nenaudoti plastikinių maišelių, atsakingai reklamuojant ir informuojant vartotojus apie geriausias gaires.

Taikymo galimybės

Šią praktiką gali įgyvendinti visi mažmenininkai. Paprastai ją įgyvendinti daugiausia skatinama teisės aktais.

Šią GAVP gali taikyti mažosios įmonės.

Susijęs aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis ir pažangos kriterijus

| Aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis | Pažangos kriterijus |
| --- | --- |
| i74) | Vienkartinių maišelių, kuriuos galima gauti prie kasų, skaičius |

Aplinkosauginio veiksmingumo rodiklis

Pažangos kriterijus

i74)

Vienkartinių maišelių, kuriuos galima gauti prie kasų, skaičius

| b43) | Prie kasų negalima gauti vienkartinių maišelių (0 maišelių) |
| --- | --- |

b43)

Prie kasų negalima gauti vienkartinių maišelių (0 maišelių)

4.   REKOMENDUOJAMI PAGRINDINIAI KONKRETAUS SEKTORIAUS APLINKOSAUGOS RODIKLIAI

| Rodiklis | Įprasti vienetai | Trumpas aprašas | Rekomenduojamas mažiausiasis stebėsenos lygmuo | Susijęs pagrindinis rodiklis pagal Reglamento (EB) Nr. 1221/2009 IV priedą (C dalies 2 punktą) | Pažangos kriterijus ir susijusi geriausia aplinkosaugos vadybos praktika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ENERGINIS NAUDINGUMAS |
| 1. | Savitosios energijos sąnaudos |

Rodiklis

Įprasti vienetai

Trumpas aprašas

Rekomenduojamas mažiausiasis stebėsenos lygmuo

Susijęs pagrindinis rodiklis pagal Reglamento (EB) Nr. 1221/2009 IV priedą (C dalies 2 punktą)

Pažangos kriterijus ir susijusi geriausia aplinkosaugos vadybos praktika

ENERGINIS NAUDINGUMAS

1.

Savitosios energijos sąnaudos

kWh vienam m2 per metus

Energijos (elektros, šilumos, kitų degalų) sąnaudos vienam pardavimo salės vienetui per metus

Nurodymai:

| — | Atsinaujinančiosios energijos sąnaudų atimti nereikėtų. |
| --- | --- |

—

Atsinaujinančiosios energijos sąnaudų atimti nereikėtų.

| — | Apibrėžiant pardavimo salę galima naudoti tikslinimo koeficientus (atsižvelgiant į aukštį ir kitus techninius parametrus). Pardavimo salę turėtų apibrėžti mažmenininkas. |
| --- | --- |

—

Apibrėžiant pardavimo salę galima naudoti tikslinimo koeficientus (atsižvelgiant į aukštį ir kitus techninius parametrus). Pardavimo salę turėtų apibrėžti mažmenininkas.

| — | Rekomenduojama netikslinti darbo valandų. Reikėtų pranešti apie metines energijos sąnaudas. |
| --- | --- |

—

Rekomenduojama netikslinti darbo valandų. Reikėtų pranešti apie metines energijos sąnaudas.

Parduotuvės (viso objekto), paskirstymo centro arba pan. ir organizacijos lygmeniu (bendroji vertė)

Pagrindinio proceso, per kurį vartojama energija: šildymo, šaldymui naudojama elektros energija (jei taikoma) ir visoms kitoms reikmėms naudojama elektros energija

Energijos vartojimo efektyvumas

Pardavimo salės savitosios šildymo, vėsinimo ir oro kondicionavimo energijos sąnaudos vienam m2 yra 0 kWh vienam m
  2
  per metus arba mažesnės, jei galima integruoti atliekinę šaldymo šilumą. Kitu atveju naujų pastatų sąnaudos yra 40 kWh vienam m
  2
  per metus arba mažesnės, o esamų pastatų – 55 kWh vienam m
  2
  per metus arba mažesnės.

(Žr. 3.1.1, 3.1.2, 3.1.3, 3.1.4 GAVP.)

| 2. | Savitosios (linijinės) šaldymo energijos sąnaudos |
| --- | --- |

2.

Savitosios (linijinės) šaldymo energijos sąnaudos

kWh vienam metrui per metus

Šaldymo sistemos vitrinos linijinio metro energijos sąnaudos per metus

Nurodymai:

| — | Netaikoma parduotuvėms, kuriose nėra šaldymo vitrinų, pvz., ne maisto mažmenininkams. |
| --- | --- |

—

Netaikoma parduotuvėms, kuriose nėra šaldymo vitrinų, pvz., ne maisto mažmenininkams.

Parduotuvės (viso objekto)

Energijos vartojimo efektyvumas

Savitosios (linijinės) centralizuoto šaldymo energijos sąnaudos yra 3 000 kWh vienam metrui per metus.

(Žr. 3.1.6 GAVP.)

| 3. | Apšvietimo galios tankis |
| --- | --- |

3.

Apšvietimo galios tankis

W vienam m2

Vienam pardavimo salės vienetui tenkanti įrengto apšvietimo galia, kurios reikia atsižvelgiant į apšvietimo poreikius (pagrindinėms ir produktų pristatymo reikmėms) per metus

Nurodymai:

| — | Šis rodiklis yra susijęs su projektavimo ir pardavimo koncepcija ir yra taikomas bet kokio dydžio ir tipo mažmenininkams. |
| --- | --- |

—

Šis rodiklis yra susijęs su projektavimo ir pardavimo koncepcija ir yra taikomas bet kokio dydžio ir tipo mažmenininkams.

| — | Apibrėžiant pardavimo salę galima naudoti tikslinimo koeficientus (atsižvelgiant į aukštį ir kitus techninius parametrus). Pardavimo salę turėtų apibrėžti mažmenininkas. |
| --- | --- |

—

Apibrėžiant pardavimo salę galima naudoti tikslinimo koeficientus (atsižvelgiant į aukštį ir kitus techninius parametrus). Pardavimo salę turėtų apibrėžti mažmenininkas.

| — | Liumenų skaičius vienam m2 yra geras techninis rodiklis, bet aplinkosauginis veiksmingumas turėtų būti matuojamas W vienam m2. |
| --- | --- |

—

Liumenų skaičius vienam m2 yra geras techninis rodiklis, bet aplinkosauginis veiksmingumas turėtų būti matuojamas W vienam m2.

| — | Jis parduotuvėje gali skirtis (atsižvelgiant į sritį) ir paros laiką (atsižvelgiant į laikotarpį). |
| --- | --- |

—

Jis parduotuvėje gali skirtis (atsižvelgiant į sritį) ir paros laiką (atsižvelgiant į laikotarpį).

Parduotuvės (viso objekto), paskirstymo centro arba pan.

Jei taikoma, parduotuvės ploto ir paros laikotarpio

Energijos vartojimo efektyvumas

Įrengto apšvietimo galia prekybos centruose yra mažesnė nei 12 W vienam m
  2, o specializuotose parduotuvėse – mažesnė nei 30 W vienam m
  2.

(Žr. 3.1.7 GAVP.)

| 4. | Energijos vartojimo stebėsena |
| --- | --- |

4.

Energijos vartojimo stebėsena

%

Procentinė parduotuvių, kurios stebimos taikant energijos vartojimo vadybos sistemą, dalis

Nurodymai:

| — | Stebėsena turėtų apimti visas parduotuves ir svarbiausius procesus. |
| --- | --- |

—

Stebėsena turėtų apimti visas parduotuves ir svarbiausius procesus.

| — | Turėtų būti pateikiama informacija apie lyginamuosius mechanizmus, jei jie įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti pateikiama informacija apie lyginamuosius mechanizmus, jei jie įgyvendinti.

Parduotuvės (viso objekto)

Proceso

Energijos vartojimo efektyvumas

Stebima 100 % parduotuvių ir procesų.

Įgyvendinami lyginamieji mechanizmai.

(Žr. 3.1.5, 3.1.8 GAVP.)

| 5. | Procentinė šaldalų nuotėkio dalis |
| --- | --- |

5.

Procentinė šaldalų nuotėkio dalis

%

Šaldalų praradimas, palyginti su visa įrenginio šaldalų įkrova

Nurodymai:

| — | Tinka maisto šaldymui dideliuose įrenginiuose (centralizuotoms sistemoms). |
| --- | --- |

—

Tinka maisto šaldymui dideliuose įrenginiuose (centralizuotoms sistemoms).

| — | Rekomenduojama skaičiuoti atsižvelgiant į per metus įsigytą šaldalų kiekį. |
| --- | --- |

—

Rekomenduojama skaičiuoti atsižvelgiant į per metus įsigytą šaldalų kiekį.

| — | Aplinkosaugos požiūriu nėra svarbu įrenginiams, kuriems naudojami natūralūs šaldalai. |
| --- | --- |

—

Aplinkosaugos požiūriu nėra svarbu įrenginiams, kuriems naudojami natūralūs šaldalai.

Parduotuvės (viso objekto), paskirstymo centro arba pan. ir organizacijos lygmeniu (bendroji vertė)

Šaldalo tipo

Išmetamieji teršalai

—

(Žr. 3.1.6 GAVP.)

| 6. | Procentinė natūralius šaldalus naudojančių parduotuvių dalis |
| --- | --- |

6.

Procentinė natūralius šaldalus naudojančių parduotuvių dalis

%

Procentinė parduotuvių, kuriose naudojami natūralūs šaldalai, dalis, palyginti su visu parduotuvių, kuriose naudojamos šaldymo vitrinos, skaičiumi

Nurodymai:

| — | Tinka maisto mažmenininkams, naudojantiems šaldymo vitrinas. |
| --- | --- |

—

Tinka maisto mažmenininkams, naudojantiems šaldymo vitrinas.

Organizacijos lygmeniu

Išmetamieji teršalai

Bendrasis natūralių šaldalų naudojimas.

(Žr. 3.1.6 GAVP.)

TIEKIMO GRANDINĖS VEIKSMINGUMAS

| 7. | Sistemingas tiekimo grandinės gerinimo programų įgyvendinimas prioritetinių produktų grupėse |
| --- | --- |

7.

Sistemingas tiekimo grandinės gerinimo programų įgyvendinimas prioritetinių produktų grupėse

(Taip arba ne)

Šis rodiklis rodo, ar sistemingai įgyvendinamos prioritetinių produktų grupių tiekimo grandinės gerinimo programos

Nurodymai:

| — | Taikoma visų dydžių mažmenininkams. |
| --- | --- |

—

Taikoma visų dydžių mažmenininkams.

| — | Dėl mažųjų įmonių nurodoma, ar atliekami žalieji viešieji pirkimai ir ar skatinamas ekologiškas vartojimas. |
| --- | --- |

—

Dėl mažųjų įmonių nurodoma, ar atliekami žalieji viešieji pirkimai ir ar skatinamas ekologiškas vartojimas.

| — | Stambesnieji mažmenininkai, parduodantys nuosavo prekių ženklo produktus, gali labiau įtraukti tiekimo grandinės tvarumą į verslo strategiją. |
| --- | --- |

—

Stambesnieji mažmenininkai, parduodantys nuosavo prekių ženklo produktus, gali labiau įtraukti tiekimo grandinės tvarumą į verslo strategiją.

Organizacijos lygmeniu, produkto tiekimo grandinės

Tiekimo grandinės aplinkosauginio veiksmingumo gerinimas apima:

| | energijos vartojimo efektyvumą, |
| --- | --- |

energijos vartojimo efektyvumą,

| | medžiagų naudojimo efektyvumą, |
| --- | --- |

medžiagų naudojimo efektyvumą,

| | vandenį, |
| --- | --- |

vandenį,

| | atliekas, |
| --- | --- |

atliekas,

| | biologinę įvairovę, |
| --- | --- |

biologinę įvairovę,

| | išmetamuosius teršalus. |
| --- | --- |

išmetamuosius teršalus.

Sistemingas tiekimo grandinės gerinimo programų įgyvendinimas prioritetinių produktų grupėse.

(Žr. 3.2.1 GAVP.)

| 8. | Sistemingo pagrindinių produktų tiekimo grandinių vertinimo įgyvendinimas (nepriklausomai arba konsorciumais) |
| --- | --- |

8.

Sistemingo pagrindinių produktų tiekimo grandinių vertinimo įgyvendinimas (nepriklausomai arba konsorciumais)

(Taip arba ne)

Šis rodiklis rodo tiekimo grandinės poveikio aplinkai vertinimą ir veiksmingo produktų tiekimo grandinės gerinimo mechanizmų nustatymą

Nurodymai:

| — | Jei turima duomenų, būtų galima pranešti apie vertintų produktų gyvavimo ciklo poveikį aplinkai (CO2 ekv., SOx ekv. kilogramais, VOC ekv. kilogramais, 1,4-DCB ekv. kilogramais, Sb ekv. kilogramais, vandenį m3, PO4 ekv. kilogramais), poveikį biologinei įvairovei, poveikį konkrečios vietovės vandeniui, atsižvelgiant į produkto masę arba, pateikiant tikslesnius duomenis, į funkcinį vienetą. |
| --- | --- |

—

Jei turima duomenų, būtų galima pranešti apie vertintų produktų gyvavimo ciklo poveikį aplinkai (CO2 ekv., SOx ekv. kilogramais, VOC ekv. kilogramais, 1,4-DCB ekv. kilogramais, Sb ekv. kilogramais, vandenį m3, PO4 ekv. kilogramais), poveikį biologinei įvairovei, poveikį konkrečios vietovės vandeniui, atsižvelgiant į produkto masę arba, pateikiant tikslesnius duomenis, į funkcinį vienetą.

| — | Produktai, kurių pardavimo apimtis yra didelė, turėtų būti laikomi pagrindiniais produktais ir vertinant jiems turėtų būti teikiama pirmenybė. |
| --- | --- |

—

Produktai, kurių pardavimo apimtis yra didelė, turėtų būti laikomi pagrindiniais produktais ir vertinant jiems turėtų būti teikiama pirmenybė.

Organizacijos lygmeniu, produkto tiekimo grandinės

Tiekimo grandinės aplinkosauginio veiksmingumo gerinimas apima:

| | energijos vartojimo efektyvumą, |
| --- | --- |

energijos vartojimo efektyvumą,

| | medžiagų naudojimo efektyvumą, |
| --- | --- |

medžiagų naudojimo efektyvumą,

| | vandenį, |
| --- | --- |

vandenį,

| | atliekas, |
| --- | --- |

atliekas,

| | biologinę įvairovę, |
| --- | --- |

biologinę įvairovę,

| | išmetamuosius teršalus. |
| --- | --- |

išmetamuosius teršalus.

Sistemingo pagrindinių produktų tiekimo grandinių vertinimo įgyvendinimas (nepriklausomai arba konsorciumais).

(Žr. 3.2.2 GAVP.)

| 9. | Produktų gerinimo dalis |
| --- | --- |

9.

Produktų gerinimo dalis

Procentinė sertifikuotų tam tikro aplinkosauginio veiksmingumo lygio produktų pardavimo dalis

Reikėtų atsižvelgti į toliau nurodytas dalis.

Procentinė dalis, tenkanti šiems produktams:

| — | produktams, kuriems aplinkosaugos sertifikatus išdavė trečiosios šalys, |
| --- | --- |

—

produktams, kuriems aplinkosaugos sertifikatus išdavė trečiosios šalys,

| — | nuosavo prekių ženklo produktams, atitinkantiems mažmenininko apibrėžtus aplinkosaugos reikalavimus, |
| --- | --- |

—

nuosavo prekių ženklo produktams, atitinkantiems mažmenininko apibrėžtus aplinkosaugos reikalavimus,

| — | maisto produktams, kurie yra sertifikuoti kaip ekologiški, |
| --- | --- |

—

maisto produktams, kurie yra sertifikuoti kaip ekologiški,

| — | medvilnei, kuri yra sertifikuota kaip ekologiška, |
| --- | --- |

—

medvilnei, kuri yra sertifikuota kaip ekologiška,

| — | ne maisto produktams, kuriems suteiktas ekologinis ženklas. |
| --- | --- |

—

ne maisto produktams, kuriems suteiktas ekologinis ženklas.

Organizacijos lygmeniu, produktų grupės

Aplinkosauginiai standartai taikomi:

| | energijos vartojimo efektyvumui, |
| --- | --- |

energijos vartojimo efektyvumui,

| | medžiagų naudojimo efektyvumui, |
| --- | --- |

medžiagų naudojimo efektyvumui,

| | vandeniui, |
| --- | --- |

vandeniui,

| | atliekoms, |
| --- | --- |

atliekoms,

| | biologinei įvairovei, |
| --- | --- |

biologinei įvairovei,

| | išmetamiesiems teršalams. |
| --- | --- |

išmetamiesiems teršalams.

100 % produktų grupės produktų sertifikuota pagal trečiosios šalies aplinkosaugos standartus.

100 % parduotų produktų grupės nuosavo prekių ženklo produktų atitinka mažmenininko apibrėžtus aplinkosaugos standartus.

10 % pardavimo susiję su maisto produktų grupėmis, kurios yra sertifikuotos kaip ekologiškos.

50 % parduotos medvilnės yra sertifikuota kaip ekologiška.

10 % parduotų ne maisto produktų grupių produktų sertifikuota pagal oficialius (ISO I tipo) ekologinius ženklus.

(Žr. 3.2.2, 3.2.3, 3.2.4, 3.2.5, 3.2.6, 3.2.7 GAVP.)

TRANSPORTO IR LOGISTIKOS EFEKTYVUMAS

| 10. | Savitosios transporto energijos sąnaudos |
| --- | --- |

10.

Savitosios transporto energijos sąnaudos

MJ vienam tkm

Tiesioginės viso transporto ir kiekvienos rūšies transporto energijos sąnaudos vienam vežimo tonkilometriui, kad būtų galima palyginti galimas transporto rūšis

Nurodymai:

| — | Atsižvelgiame į degalų energijos kiekį. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiame į degalų energijos kiekį.

| — | Dėl elektros energijos atsižvelgiama į elektros gamybai reikiamą pirminę energiją (pvz., dauginama iš 2,7). |
| --- | --- |

—

Dėl elektros energijos atsižvelgiama į elektros gamybai reikiamą pirminę energiją (pvz., dauginama iš 2,7).

Organizacijos lygmeniu

Transporto rūšies ir svarbiausio maršruto

Energijos vartojimo efektyvumas

Medžiagų naudojimo efektyvumas

—

(Žr. 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7 GAVP.)

| 11. | Konkretus transporto išmetamas ŠESD kiekis (atsižvelgiant į produktų kiekį ir atstumą) |
| --- | --- |

11.

Konkretus transporto išmetamas ŠESD kiekis (atsižvelgiant į produktų kiekį ir atstumą)

CO2 ekv. kilogramais vienam tkm

Rodo transporto veiklos aplinkosauginį veiksmingumą.

Nurodymai:

| — | Dėl iškastinio kuro atsižvelgiama į tiesioginį sudeginimą ir pridedami netiesioginiai ištraukimo ir apdorojimo išmetamieji teršalai. |
| --- | --- |

—

Dėl iškastinio kuro atsižvelgiama į tiesioginį sudeginimą ir pridedami netiesioginiai ištraukimo ir apdorojimo išmetamieji teršalai.

| — | Dėl elektros energijos atsižvelgiama į nacionalinį vidutinį konkretų gaminant elektros energiją išmetamą ŠESD kiekį. |
| --- | --- |

—

Dėl elektros energijos atsižvelgiama į nacionalinį vidutinį konkretų gaminant elektros energiją išmetamą ŠESD kiekį.

| — | Dėl biodegalų atsižvelgiama į atitinkamo degalų ištekliaus ŠESD kiekio gyvavimo ciklo vertinimą. |
| --- | --- |

—

Dėl biodegalų atsižvelgiama į atitinkamo degalų ištekliaus ŠESD kiekio gyvavimo ciklo vertinimą.

Organizacijos lygmeniu

Transporto rūšies ir svarbiausio maršruto

Kuro tipo

Medžiagų naudojimo efektyvumas

Išmetamieji teršalai

—

(Žr. 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7 GAVP.)

| 12. | Konkretus transporto išmetamas ŠESD kiekis (atsižvelgiant į produktų kiekį) |
| --- | --- |

12.

Konkretus transporto išmetamas ŠESD kiekis (atsižvelgiant į produktų kiekį)

CO2 ekv. kilogramais vienam pristatytam m3 (arba padėklui)

CO2 ekv. kilogramais vienai pristatytai produkto tonai

Rodo galutinį transporto veiklos poveikį aplinkai

Šis rodiklis atitinka produktų vežimo atstumą. Jis mažesnis, jei produktai tiekiami iš vietos ir (arba) regiono.

Nurodymai:

| — | Dėl iškastinio kuro atsižvelgiama į tiesioginį sudeginimą ir pridedami netiesioginiai ištraukimo ir apdorojimo išmetamieji teršalai. |
| --- | --- |

—

Dėl iškastinio kuro atsižvelgiama į tiesioginį sudeginimą ir pridedami netiesioginiai ištraukimo ir apdorojimo išmetamieji teršalai.

| — | Dėl elektros energijos atsižvelgiama į nacionalinį vidutinį konkretų gaminant elektros energiją išmetamą ŠESD kiekį. |
| --- | --- |

—

Dėl elektros energijos atsižvelgiama į nacionalinį vidutinį konkretų gaminant elektros energiją išmetamą ŠESD kiekį.

| — | Dėl biodegalų atsižvelgiama į atitinkamo degalų ištekliaus ŠESD kiekio gyvavimo ciklo vertinimą. |
| --- | --- |

—

Dėl biodegalų atsižvelgiama į atitinkamo degalų ištekliaus ŠESD kiekio gyvavimo ciklo vertinimą.

Organizacijos lygmeniu

Transporto rūšies ir svarbiausio maršruto

Produktų grupės

Medžiagų naudojimo efektyvumas

Išmetamieji teršalai

—

(Žr. 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7 GAVP.)

| 13. | Procentinė tarp tiesioginių tiekėjų ir mažmeninės prekybos paskirstymo centrų naudojamo vandens kelių ir (arba) geležinkelių transporto dalis |
| --- | --- |

13.

Procentinė tarp tiesioginių tiekėjų ir mažmeninės prekybos paskirstymo centrų naudojamo vandens kelių ir (arba) geležinkelių transporto dalis

%

Šis rodiklis rodo efektyvesnių transporto rūšių dalį, palyginti su visa mažmenininko transporto veikla.

Nurodymai:

| — | Procentinė transporto dalis gali būti skaičiuojama remiantis tonkilometriais arba pardavimo verte. |
| --- | --- |

—

Procentinė transporto dalis gali būti skaičiuojama remiantis tonkilometriais arba pardavimo verte.

| — | Mažmenininkai turėtų atskirti vidaus kelių transportą (vykdomą keliais, geležinkeliais, vidaus vandentakiais) ir užjūrio transportą (vykdomą jūromis ir oru). |
| --- | --- |

—

Mažmenininkai turėtų atskirti vidaus kelių transportą (vykdomą keliais, geležinkeliais, vidaus vandentakiais) ir užjūrio transportą (vykdomą jūromis ir oru).

| — | Šis rodiklis taikomas produktams, kurie tiekiami ilgesniu atstumu. |
| --- | --- |

—

Šis rodiklis taikomas produktams, kurie tiekiami ilgesniu atstumu.

Organizacijos lygmeniu

Svarbiausio maršruto arba bent atskiriant vidaus kelių ir užjūrio transportą

Energijos vartojimo efektyvumas

Medžiagų naudojimo efektyvumas

Daugiau kaip 50 % vidaus kelių transporto tarp tiesioginių tiekėjų ir mažmeninės prekybos paskirstymo centrų (atsižvelgiant į tonkilometrius arba pardavimo vertę), vykdoma vandens keliais ir (arba) geležinkeliais (jei galima, atsižvelgiant į infrastruktūrą).

Daugiau kaip 99 % užjūrio transporto, atsižvelgiant į pardavimo vertę, vykdoma laivais.

(Žr. 3.3.4 GAVP.)

| 14. | Sistemingas maršrutų planavimo gerinimas |
| --- | --- |

14.

Sistemingas maršrutų planavimo gerinimas

(Taip arba ne)

Šis rodiklis rodo, ar mažmenininkas įgyvendina sistemingą paskirstymo tinklų optimizavimą pasirinkdamas strateginių mazgų vietas, sukurdamas konsoliduotąsias platformas ir sudarydamas tiesioginius maršrutus.

Taikant šią praktiką iš parduotuvės grįžtančios krovininės transporto priemonės pakraunamos atliekomis ir tiekėjui skirtais kroviniais, taikomos telematikos priemonės ir nustatomi ilgesni krovinių pristatymo laikotarpiai.

Organizacijos lygmeniu

Energijos vartojimo efektyvumas

Medžiagų naudojimo efektyvumas

Sistemingas maršrutų planavimo gerinimas.

(Žr. 3.3.5, 3.3.6 GAVP.)

| 15. | Procentinė transporto priemonių, atitinkančių EURO V standartus, dalis |
| --- | --- |

15.

Procentinė transporto priemonių, atitinkančių EURO V standartus, dalis

%

Nurodymai:

| — | Taikoma stambiesiems mažmenininkams, turintiems vietos transporto ir logistikos tarnybas, taip pat trečiųjų šalių transporto paslaugų teikėjams. |
| --- | --- |

—

Taikoma stambiesiems mažmenininkams, turintiems vietos transporto ir logistikos tarnybas, taip pat trečiųjų šalių transporto paslaugų teikėjams.

| — | Jei įmanoma, taip pat turėtų būti stebimas transporto priemonių degalų taupymas (litrais šimtui km). |
| --- | --- |

—

Jei įmanoma, taip pat turėtų būti stebimas transporto priemonių degalų taupymas (litrais šimtui km).

Organizacijos lygmeniu

Išmetamieji teršalai

100 % sunkvežimių atitinka EURO V standartus.

(Žr. 3.3.7 GAVP.)

ATLIEKŲ TVARKYMAS

| 16. | Atliekų susidarymas |
| --- | --- |

16.

Atliekų susidarymas

Kilogramai per metus

Tonos per metus

Kilogramai vienam m2 per metus

Per metus susidarančių atliekų svoris

Nurodymai:

| — | Jį galima išreikšti pardavimo salės ploto vienetu. |
| --- | --- |

—

Jį galima išreikšti pardavimo salės ploto vienetu.

| — | Reikėtų stebėti įvairių rūšių atliekų kiekį atskirai. |
| --- | --- |

—

Reikėtų stebėti įvairių rūšių atliekų kiekį atskirai.

Organizacijos lygmeniu

Atliekų rūšies, pvz., maisto atliekų, popieriaus ir kartono, medžio, metalo, pavojingųjų medžiagų ir pan.

Paskirties vietos: pakartotinio naudojimo, išorės perdirbimo, fermentavimo, dovanojimo ir pan.

Atliekos

—

(Žr. 3.4.1, 3.4.2 GAVP.)

| 17. | Procentinė maisto atliekų, vežamų į sąvartynus arba deginimo įrenginius, dalis |
| --- | --- |

17.

Procentinė maisto atliekų, vežamų į sąvartynus arba deginimo įrenginius, dalis

%

Procentinė maisto atliekų, kurios neišsiųstos grąžinimo operacijoms, pvz., fermentavimui, taikyti, dalis, palyginti su visu susidariusiu maisto atliekų kiekiu

Organizacijos lygmeniu

Atliekos

0 % į sąvartynus arba deginimo įrenginius išvežtų maisto atliekų.

(Žr. 3.4.1 GAVP.)

| 18. | Antrinių pakuočių medžiagų perdirbimo dalis |
| --- | --- |

18.

Antrinių pakuočių medžiagų perdirbimo dalis

%

Perdirbtų medžiagų svoris, padalytas iš bendro atliekų kiekio

Nurodymai:

| — | Kai kurie mažmenininkai įtraukia pakartotinai panaudotų medžiagų kiekį. Jį reikia aiškiai nurodyti pranešant apie šį rodiklį. |
| --- | --- |

—

Kai kurie mažmenininkai įtraukia pakartotinai panaudotų medžiagų kiekį. Jį reikia aiškiai nurodyti pranešant apie šį rodiklį.

Organizacijos lygmeniu

Medžiagų naudojimo efektyvumas

Atliekos

Parduotuvėje taikoma atliekų tvarkymo sistema, kuria siekiama perdirbti arba pakartotinai naudoti 100 % antrinių pakuočių medžiagų.

(Žr. 3.4.2 GAVP.)

| 19. | Pakuočių ir panaudotų produktų grąžinimo dalis |
| --- | --- |

19.

Pakuočių ir panaudotų produktų grąžinimo dalis

%

Vartotojų grąžintų produktų pakuočių, pvz., plastikinių butelių, ir panaudotų produktų, pvz., baterijų ir elektroninės įrangos, dalis, palyginti su visu šių produktų pardavimu

Nurodymai:

| — | Dėl PET ir PE butelių grąžinimo sistemų priėmimo dalis turėtų būti apskaičiuojama atsižvelgiant į parduotus grąžinamuosius butelius. |
| --- | --- |

—

Dėl PET ir PE butelių grąžinimo sistemų priėmimo dalis turėtų būti apskaičiuojama atsižvelgiant į parduotus grąžinamuosius butelius.

Grąžinamosios pakuotės ir (arba) produkto tipo lygmeniu

Medžiagų naudojimo efektyvumas

Atliekos

Vartotojai grąžina 80 %, nepalikę užstato.

Vartotojai grąžina 95 %, palikę užstatą.

(Žr. 3.4.3 GAVP.)

MEDŽIAGŲ, IŠSKYRUS ŠALDALUS, SĄNAUDOS

| 20. | Sertifikuotas arba perdirbtas komercinėms publikacijoms naudojamas popierius |
| --- | --- |

20.

Sertifikuotas arba perdirbtas komercinėms publikacijoms naudojamas popierius

%

Procentinė komercinėms publikacijoms naudojamo sertifikuoto popieriaus (pvz., FSC) arba perdirbto popieriaus dalis

—

Medžiagų naudojimo efektyvumas

Atliekos

100 % sertifikuoto arba perdirbto popieriaus.

(Žr. 3.5 GAVP.)

VANDENTVARKA

| 21. | Vandens surinkimo sistemas taikančios parduotuvės |
| --- | --- |

21.

Vandens surinkimo sistemas taikančios parduotuvės

%

Procentinė parduotuvių, taikančių lietaus vandens surinkimo ir (arba) infiltravimo sistemas, dalis

—

Vanduo

Į vandentvarkos sistemą įtrauktas lietaus vandens surinkimas ir (arba) infiltravimas vietoje.

(Žr. 3.6 GAVP.)

VARTOTOJŲ ELGSENA

| 22. | Maišelių skaičius |
| --- | --- |

22.

Maišelių skaičius

Skaičius

Prie kasų duodamų arba parduodamų plastikinių maišelių skaičius

Nurodymai:

| — | Turėtų būti kontroliuojamas nemokamų vienkartinių plastikinių maišelių skaičius, taip pat reklamos tikslais parduodamų arba nemokamai duodamų maišelių skaičius arba parduodamų daugkartinių plastikinių maišelių skaičius. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti kontroliuojamas nemokamų vienkartinių plastikinių maišelių skaičius, taip pat reklamos tikslais parduodamų arba nemokamai duodamų maišelių skaičius arba parduodamų daugkartinių plastikinių maišelių skaičius.

| — | Pranešama apie skaičių vienam vartotojui, tūkstančiui vartotojų arba apyvartos vienetui. |
| --- | --- |

—

Pranešama apie skaičių vienam vartotojui, tūkstančiui vartotojų arba apyvartos vienetui.

Nemokami vienkartiniai plastikiniai maišeliai, nemokami vienkartiniai biologiškai skaidūs plastikiniai maišeliai, parduodami vienkartiniai plastikiniai maišeliai, parduodami daugkartiniai maišeliai

Medžiagų naudojimo efektyvumas

Atliekos

Prie kasų negalima gauti vienkartinių maišelių (0 maišelių)

(Žr. 3.7 GAVP.)

---

(1)  Ši mokslinė ir politikos ataskaita paskelbta JRC NTTI svetainėje adresu http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf. Šiame konkrečiam sektoriui skirtame informaciniame dokumente pateikiamos išvados dėl geriausios aplinkosaugos vadybos praktikos ir jos taikymo galimybių, taip pat nustatyti konkretūs aplinkosauginio veiksmingumo rodikliai ir pažangos kriterijai, grindžiami mokslinėje ir politikos ataskaitoje dokumentuojamomis išvadomis. Ataskaitoje pateikta visa susijusi informacija ir techniniai duomenys.

(2)  1993 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1836/93 dėl pramonės sektoriaus įmonių savanoriško dalyvavimo Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) (OL L 168, 1993 7 10, p. 1).

(3)  2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 761/2001 dėl organizacijų savanoriško dalyvavimo Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) (OL L 114, 2001 4 24, p. 1).

(4)  2013 m. kovo 4 d. Komisijos sprendimas 2013/131/ES, kuriuo paskelbiamas naudojimo vadovas, jame išdėstant veiksmus, reikalingus siekiant dalyvauti Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo (OL L 76, 2013 3 19, p. 1).

(5)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

(6)  Tai apytikslė poveikio aplinkai aspektų klasifikacija pagal Reglamente (EB) Nr. 1221/2009 pateiktas apibrėžtis. Tiesioginis ir netiesioginis kiekvieno aplinkosaugos aspekto pobūdis turėtų būti vertinamas kiekvienu atveju atskirai.

(7)  Įmonės pagaminti produktai, parduodami kaip kitos įmonės (pvz., mažmenininko) prekių ženklo produktai. Nuosavo prekių ženklo produktai dar vadinami platintojo prekių ženklo produktais.

(8)  Mažoji įmonė apibrėžiama kaip įmonė, kurioje dirba mažiau nei 50 asmenų ir kurios metinė apyvarta ir (arba) metinė balanso suma neviršija 10 mln. EUR (Komisijos rekomendacija 2003/361/EB).

(9)  Šis kriterijus taip pat gali būti suprantamas remiantis Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir nacionaline beveik nulinės energijos pastatų apibrėžtimi (angl. NZEB). Pavyzdys – 20 kWh/m2 per metus slenkstis (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52013DC0483).

(*)

Pastaba. Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje nustatyta, kad didelės įmonės privalo užtikrinti, jog kvalifikuoti ekspertai kas ketverius metus atliktų energijos vartojimo auditus ir kad pirmasis auditas būtų atliktas iki 2015 m. gruodžio 5 d.

(10)  Šį kriterijų taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į mažmeninės prekybos patalpų apšvietimo įrangos ES žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijus, pagal kuriuos nustatytas 3,5 W vienam m2/100 lux apšvietimo galios tankis (pagrindiniai kriterijai) arba 3,2 W vienam m2/100 lux apšvietimo galios tankis (išsamūs kriterijai). Žr. http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/criteria/indoor_lighting.pdf.

(11)  Energijos vadybos sistema gali būti įtraukta į EMAS.

(12)  Kaip alternatyvą galima pasirinkti procentinę vietoje arba šalia pagamintos energijos dalį pagal prEN15603.

(13)  Pagrindiniai produktai – didelės pardavimo apimties (pagal vertę) produktai.

Prioritetiniai produktai – didelės pardavimo apimties (pagal vertę) ir didelio poveikio aplinkai produktai. Mažmenininkui nustačius savo pagrindinius produktus, atliekamas jų aplinkosauginio pėdsako vertinimas ir apsvarstomi tik svarbiausi produktai.

(14)  I tipo ekologiniai ženklai. Trečiųjų šalių sertifikuoti ekologiniai ženklai (ISO 14024).

(15)  2008 m. rugsėjo 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo įgyvendinimo taisyklės dėl ekologinės gamybos, ženklinimo ir kontrolės (OL L 250, 2008 9 18, p. 1).

(16)  2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 (OL L 189, 2007 7 20, p. 1).

(17)  Transporto priemonių išmetamųjų teršalų standartas EURO VI įsigaliojo 2012 m. pabaigoje, todėl jį galima laikyti tolesnių metų pažangos kriterijumi.

---

Klaidų ištaisymas

| 22.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 127/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 127/61

---

Klaidų ištaisymas Europos Sąjungos 2014 m. finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 7 galutinio priėmimo (ES, Euratomas) 2015/371 klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 73, 2015 m. kovo 17 d.
  )

516 puslapis, skiltis „Nauja suma“, eilutė „1 antraštinė dalis – NUOSAVI IŠTEKLIAI“:

yra:

„124 290 661 280“

turi būti:

„128 387 935 513“

ir eilutė „BENDRA SUMA“:

yra:

„134 936 959 482“

turi būti:

„139 034 233 715“

518 puslapis, skiltis „Nauja suma“, eilutės „1 4 SKYRIUS“ ir „1 4 0 straipsnis“:

yra:

„90 516 325 930“

turi būti:

„94 613 600 163“

ir eilutė „1 antraštinė dalis – Iš viso“:

yra:

„124 290 661 280“

turi būti:

„128 387 935 513“

519 puslapis, lentelės skiltis „Nauja suma“:

yra:

„90 516 325 930“

turi būti:

„94 613 600 163“

---