# Službeni list L 58/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 58 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.4. ožujka 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 58

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.4. ožujka 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2016/300 od 29. veljače 2016. o utvrđivanju prihoda nositelja visokih javnih dužnosti EU-a | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/301 оd 30. studenoga 2015. o dopuni Direktive 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za odobrenje i objavu prospekta i distribuciju oglasa te o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 809/2004 (
  1
  ) | 13 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/302 оd 25. veljače 2016. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu | 21 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/303 оd 1. ožujka 2016. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pane Toscano (ZOI)) | 24 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/304 оd 2. ožujka 2016. o upisu naziva u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTS)) | 28 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/305 оd 3. ožujka 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari gentamicin (
  1
  ) | 35 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/306 оd 3. ožujka 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1283/2014 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije nakon revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 | 38 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/307 оd 3. ožujka 2016. o 243. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom | 45 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/308 оd 3. ožujka 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 48 |
| | | ODLUKE |
| | * | Delegirana odluka Komisije (EU) 2016/309 оd 26. studenoga 2015. o istovjetnosti nadzornog sustava za društva za osiguranje i reosiguranje koji je na snazi na Bermudima sa sustavom utvrđenim u Direktivi 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o izmjeni Delegirane odluke Komisije (EU) 2015/2290 | 50 |
| | * | Delegirana odluka Komisije (EU) 2016/310 оd 26. studenoga 2015. o istovjetnosti regulatornog sustava solventnosti za društva za osiguranje i reosiguranje koji je na snazi u Japanu sa sustavom utvrđenim u Direktivi 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća | 55 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) 2016/300 od 29. veljače 2016. o utvrđivanju prihoda nositelja visokih javnih dužnosti EU-a

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/301 оd 30. studenoga 2015. o dopuni Direktive 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za odobrenje i objavu prospekta i distribuciju oglasa te o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 809/2004 (
  1
  )

1

13

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/302 оd 25. veljače 2016. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

21

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/303 оd 1. ožujka 2016. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pane Toscano (ZOI))

24

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/304 оd 2. ožujka 2016. o upisu naziva u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTS))

28

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/305 оd 3. ožujka 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari gentamicin (
  1
  )

1

35

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/306 оd 3. ožujka 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1283/2014 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije nakon revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

38

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/307 оd 3. ožujka 2016. o 243. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom

45

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/308 оd 3. ožujka 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

48

ODLUKE

*

Delegirana odluka Komisije (EU) 2016/309 оd 26. studenoga 2015. o istovjetnosti nadzornog sustava za društva za osiguranje i reosiguranje koji je na snazi na Bermudima sa sustavom utvrđenim u Direktivi 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o izmjeni Delegirane odluke Komisije (EU) 2015/2290

50

*

Delegirana odluka Komisije (EU) 2016/310 оd 26. studenoga 2015. o istovjetnosti regulatornog sustava solventnosti za društva za osiguranje i reosiguranje koji je na snazi u Japanu sa sustavom utvrđenim u Direktivi 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/1

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2016/300

od 29. veljače 2016.

o utvrđivanju prihoda nositelja visokih javnih dužnosti EU-a

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 243. i članak 286. stavak 7.,

budući da:

| (1) | Zadaća je Vijeća da utvrdi plaće, naknade i mirovine nositelja visokih javnih dužnosti EU-a („nositelji javnih dužnosti”), što uključuje predsjednika Europskog vijeća (1), predsjednika i članove Komisije (2), Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (3), predsjednike, suce, nezavisne odvjetnike i tajnike Suda Europske unije (4), predsjednika i članove Revizorskog suda (5) te glavnog tajnika Vijeća (6), kao i svaku isplatu koja se daje umjesto primitka od rada. |
| --- | --- |

(1)

Zadaća je Vijeća da utvrdi plaće, naknade i mirovine nositelja visokih javnih dužnosti EU-a („nositelji javnih dužnosti”), što uključuje predsjednika Europskog vijeća (1), predsjednika i članove Komisije (2), Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (3), predsjednike, suce, nezavisne odvjetnike i tajnike Suda Europske unije (4), predsjednika i članove Revizorskog suda (5) te glavnog tajnika Vijeća (6), kao i svaku isplatu koja se daje umjesto primitka od rada.

| (2) | Primjereno je da prihodi i ostala davanja nositelja javnih dužnosti odražavaju njihovu visoku odgovornost te se stoga takvi prihodi i druga davanja mogu razlikovati od onih navedenih u Pravilniku o osoblju za dužnosnike Europske unije („Pravilnik o osoblju”). |
| --- | --- |

(2)

Primjereno je da prihodi i ostala davanja nositelja javnih dužnosti odražavaju njihovu visoku odgovornost te se stoga takvi prihodi i druga davanja mogu razlikovati od onih navedenih u Pravilniku o osoblju za dužnosnike Europske unije („Pravilnik o osoblju”).

| (3) | Neke prilagodbe trenutačnih prihoda i ostalih davanja nositelja javnih dužnosti ipak su potrebne kako bi se uzele u obzir institucionalne promjene u Uniji te kako bi se modernizirala struktura prihoda, osobito odražavajući, prema potrebi, izmjene uvedene Uredbom (EU, Euratom) br. 1023/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) („Pravilnik o osoblju”). U kontekstu reformi Pravilnika o osoblju, potrebno je izvršiti nekoliko izmjena Uredbe br. 422/67/EEZ, 5/67/Euratom. Slično tomu, također je potrebno ažurirati Uredbu (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 2290/77 (8) kako bi se uzele u obzir reforme Pravilnika o osoblju. S obzirom na niz bitnih izmjena Uredbe (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 2290/77 i Uredbe br. 422/67/EEZ, 5/67/Euratom, kojima se uređuju prihodi različitih nositelja javnih dužnosti, radi jasnoće, transparentnosti i dobre zakonodavne prakse primjereno je da se te dvije uredbe sjedine. |
| --- | --- |

(3)

Neke prilagodbe trenutačnih prihoda i ostalih davanja nositelja javnih dužnosti ipak su potrebne kako bi se uzele u obzir institucionalne promjene u Uniji te kako bi se modernizirala struktura prihoda, osobito odražavajući, prema potrebi, izmjene uvedene Uredbom (EU, Euratom) br. 1023/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) („Pravilnik o osoblju”). U kontekstu reformi Pravilnika o osoblju, potrebno je izvršiti nekoliko izmjena Uredbe br. 422/67/EEZ, 5/67/Euratom. Slično tomu, također je potrebno ažurirati Uredbu (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 2290/77 (8) kako bi se uzele u obzir reforme Pravilnika o osoblju. S obzirom na niz bitnih izmjena Uredbe (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 2290/77 i Uredbe br. 422/67/EEZ, 5/67/Euratom, kojima se uređuju prihodi različitih nositelja javnih dužnosti, radi jasnoće, transparentnosti i dobre zakonodavne prakse primjereno je da se te dvije uredbe sjedine.

| (4) | S ciljem očuvanja ravnoteže, u vezi s prihodima, između članova osoblja EU-a i nositelja javnih dužnosti primjereno je uključiti mjere usklađivanja postupanja prema nositeljima javnih dužnosti s postupanjem prema članovima osoblja EU-a u situacijama kada potonji imaju koristi od modernizirane strukture prihoda, primjerice u pogledu automatskog ažuriranja naknada te mogućnosti uključivanja u Zajednički sustav zdravstvenog osiguranja, među ostalim nakon prestanka mandata. |
| --- | --- |

(4)

S ciljem očuvanja ravnoteže, u vezi s prihodima, između članova osoblja EU-a i nositelja javnih dužnosti primjereno je uključiti mjere usklađivanja postupanja prema nositeljima javnih dužnosti s postupanjem prema članovima osoblja EU-a u situacijama kada potonji imaju koristi od modernizirane strukture prihoda, primjerice u pogledu automatskog ažuriranja naknada te mogućnosti uključivanja u Zajednički sustav zdravstvenog osiguranja, među ostalim nakon prestanka mandata.

| (5) | Nadalje, primjereno je prilagoditi godišnju stopu prirasta za mirovine i uskladiti dob za stjecanje prava na odlazak u mirovinu s izmjenama Pravilnika o osoblju i primjenjivom stopom prirasta koju treba odrediti s obzirom na Pravilnik o osoblju, kako bi se osigurala automatska prilagodba s obzirom na buduće izmjene Pravilnika o osoblju. |
| --- | --- |

(5)

Nadalje, primjereno je prilagoditi godišnju stopu prirasta za mirovine i uskladiti dob za stjecanje prava na odlazak u mirovinu s izmjenama Pravilnika o osoblju i primjenjivom stopom prirasta koju treba odrediti s obzirom na Pravilnik o osoblju, kako bi se osigurala automatska prilagodba s obzirom na buduće izmjene Pravilnika o osoblju.

| (6) | Druge izmjene trebale bi osigurati da razdoblje trajanja prava bivših nositelja javnih dužnosti na mjesečnu prijelaznu naknadu izravno odgovara duljini razdoblja obnašanja dužnosti. Međutim, to razdoblje trajanja ne bi trebalo biti kraće od šest mjeseci, kao ni dulje od dvije godine, podrazumijevajući da je svrha prijelazne naknade za nositelje javnih dužnosti da osigura, u ograničenom razdoblju neposredno nakon njihova mandata, određenu razinu financijske sigurnosti do njihova sljedećeg plaćenog zaposlenja slične razine primitaka od rada, ili drugog izvora prihoda kao što je njihova mirovina. |
| --- | --- |

(6)

Druge izmjene trebale bi osigurati da razdoblje trajanja prava bivših nositelja javnih dužnosti na mjesečnu prijelaznu naknadu izravno odgovara duljini razdoblja obnašanja dužnosti. Međutim, to razdoblje trajanja ne bi trebalo biti kraće od šest mjeseci, kao ni dulje od dvije godine, podrazumijevajući da je svrha prijelazne naknade za nositelje javnih dužnosti da osigura, u ograničenom razdoblju neposredno nakon njihova mandata, određenu razinu financijske sigurnosti do njihova sljedećeg plaćenog zaposlenja slične razine primitaka od rada, ili drugog izvora prihoda kao što je njihova mirovina.

| (7) | Također je primjereno uskladiti naknade i povrat troškova koji se isplaćuju nakon preuzimanja dužnosti i prestanka obnašanja dužnosti s onima koji se isplaćuju dužnosnicima i ostalim službenicima u skladu s Pravilnikom o osoblju, istodobno osiguravajući određenu fleksibilnost kada je potrebna, osobito u slučaju povrata troškova selidbe kojim se uzimaju u obzir reprezentativne funkcije nositeljâ javnih dužnosti. |
| --- | --- |

(7)

Također je primjereno uskladiti naknade i povrat troškova koji se isplaćuju nakon preuzimanja dužnosti i prestanka obnašanja dužnosti s onima koji se isplaćuju dužnosnicima i ostalim službenicima u skladu s Pravilnikom o osoblju, istodobno osiguravajući određenu fleksibilnost kada je potrebna, osobito u slučaju povrata troškova selidbe kojim se uzimaju u obzir reprezentativne funkcije nositeljâ javnih dužnosti.

| (8) | Potrebno je uskladiti uvjete za zdravstveno osiguranje za sadašnje i bivše nositelje javnih dužnosti, usklađujući ih s uvjetima osiguranja koji se primjenjuju na dužnosnike i ostale službenike u skladu s člancima 72. i 73. Pravilnika o osoblju. |
| --- | --- |

(8)

Potrebno je uskladiti uvjete za zdravstveno osiguranje za sadašnje i bivše nositelje javnih dužnosti, usklađujući ih s uvjetima osiguranja koji se primjenjuju na dužnosnike i ostale službenike u skladu s člancima 72. i 73. Pravilnika o osoblju.

| (9) | Zbog istih razloga, s obzirom na to da bi pravila određena ovom Uredbom trebala zamijeniti ona utvrđena u Uredbi br. 422/67/EEZ, 5/67/Euratom, Uredbi (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 2290/77 te odlukama 2009/909/EU i 2009/910/EU, kao i 2009/912/EU uz iznimku njezina članka 5., te bi akte trebalo staviti izvan snage ne dovodeći u pitanje njihovu daljnju primjenu na sve nositelje javnih dužnosti na koje se primjenjuje jedan ili više tih akata i čiji su mandati u tijeku na dan stupanja na snagu ove Uredbe ili su završili prije tog dana, |
| --- | --- |

(9)

Zbog istih razloga, s obzirom na to da bi pravila određena ovom Uredbom trebala zamijeniti ona utvrđena u Uredbi br. 422/67/EEZ, 5/67/Euratom, Uredbi (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 2290/77 te odlukama 2009/909/EU i 2009/910/EU, kao i 2009/912/EU uz iznimku njezina članka 5., te bi akte trebalo staviti izvan snage ne dovodeći u pitanje njihovu daljnju primjenu na sve nositelje javnih dužnosti na koje se primjenjuje jedan ili više tih akata i čiji su mandati u tijeku na dan stupanja na snagu ove Uredbe ili su završili prije tog dana,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na sljedeće nositelje visokih javnih dužnosti EU-a („nositelji javnih dužnosti”):

| (a) | predsjednika Europskog vijeća; |
| --- | --- |

(a)

predsjednika Europskog vijeća;

| (b) | predsjednika i članove Europske komisije, uključujući Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku; |
| --- | --- |

(b)

predsjednika i članove Europske komisije, uključujući Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku;

| (c) | predsjednika i članove te tajnika Suda Europske unije, uključujući one Općeg suda i specijaliziranih sudova; |
| --- | --- |

(c)

predsjednika i članove te tajnika Suda Europske unije, uključujući one Općeg suda i specijaliziranih sudova;

| (d) | glavnog tajnika Vijeća; |
| --- | --- |

(d)

glavnog tajnika Vijeća;

| (e) | predsjednika i članove Revizorskog suda. |
| --- | --- |

(e)

predsjednika i članove Revizorskog suda.

2.   Ova se Uredba primjenjuje na sve nositelje javnih dužnosti koji su imenovani ili ponovno imenovani s učinkom nakon 4. ožujka 2016.

3.   Za potrebe ove Uredbe, izvanbračna zajednica smatra se brakom pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti navedeni u članku 1. stavku 2. točki (c) Priloga VII. Pravilniku o osoblju. Nevjenčani partner nositelja javnih dužnosti ili bivšeg nositelja javnih dužnosti smatra se bračnim drugom tog nositelja u okviru sustava zdravstvenog osiguranja ako su ispunjeni uvjeti u stavku 2. točki (c) podtočkama i., ii. i iii. tog članka.

POGLAVLJE II.

PRIMICI OD RADA

Članak 2.

Plaće

Od datuma preuzimanja dužnosti do zadnjeg dana mjeseca u kojem prestanu obnašati dužnost nositelji javnih dužnosti imaju pravo na osnovnu plaću jednaku iznosu dobivenom primjenom sljedećih postotaka na osnovnu plaću dužnosnika Unije na trećem stupnju razreda 16:

| Plaća |
| --- |
| Institucija | Predsjednik | Potpredsjednik | Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku | Član | Tajnik | Glavni tajnik |
| Europsko vijeće | 138 % | | | | | |
| Vijeće | | | | | | 100 % |
| Europska komisija | 138 % | 125 % | 130 % | 112,5 % | | |
| Sud | 138 % | 125 % | | 112,5 % | 101 % | |
| Opći sud | 112,5 % | 108 % | | 104 % | 95 % | |
| Specijalizirani sudovi | 104 % | | | 100 % | 90 % | |
| Revizorski sud | 115 % | | | 108 % | | |

Plaća

Institucija

Predsjednik

Potpredsjednik

Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku

Član

Tajnik

Glavni tajnik

Europsko vijeće

138 %

Vijeće

100 %

Europska komisija

138 %

125 %

130 %

112,5 %

Sud

138 %

125 %

112,5 %

101 %

Opći sud

112,5 %

108 %

104 %

95 %

Specijalizirani sudovi

104 %

100 %

90 %

Revizorski sud

115 %

108 %

Članak 3.

Porez u korist Unije – Namet solidarnosti

1.   Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 260/68 (9) primjenjuje se na nositelje javnih dužnosti.

2.   Članak 66.a Pravilnika o osoblju primjenjuje se mutatis mutandis na nositelje javnih dužnosti.

POGLAVLJE III.

NAKNADE

Članak 4.

Naknade za nastanjenje i preseljenje – Troškovi selidbe i putni troškovi

Nositelji javnih dužnosti imaju pravo na:

| (a) | naknadu za nastanjenje pri preuzimanju svojih dužnosti kako je predviđeno u članku 5. Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se treba primjenjivati mutatis mutandis; |
| --- | --- |

(a)

naknadu za nastanjenje pri preuzimanju svojih dužnosti kako je predviđeno u članku 5. Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se treba primjenjivati mutatis mutandis;

mutatis mutandis

| (b) | naknadu za preseljenje nakon prestanka obnašanja dužnosti kako je predviđeno u članku 24. stavku 2. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije koji se treba primjenjivati mutatis mutandis; |
| --- | --- |

(b)

naknadu za preseljenje nakon prestanka obnašanja dužnosti kako je predviđeno u članku 24. stavku 2. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije koji se treba primjenjivati mutatis mutandis;

mutatis mutandis

| (c) | povrat nastalih putnih troškova za sebe i za članove svojih obitelji;
  i |
| --- | --- |

(c)

povrat nastalih putnih troškova za sebe i za članove svojih obitelji;

i

| (d) | povrat troškova selidbe svojih osobnih predmeta i namještaja, uključujući osiguranje od uobičajenih rizika, poput krađe, loma i požara, do gornje granice utvrđene za dužnosnike institucije u kojoj su nositelji javnih dužnosti imenovani, na temelju članka 9. Priloga VII. Pravilniku o osoblju. Po predočenju računa institucije mogu predvidjeti odstupanja za povrat stvarnih troškova selidbe koja ni u kojem slučaju ne smiju prelaziti za više od 50 % gornju granicu koju su odgovarajuće institucije utvrdile za svoje osoblje. |
| --- | --- |

(d)

povrat troškova selidbe svojih osobnih predmeta i namještaja, uključujući osiguranje od uobičajenih rizika, poput krađe, loma i požara, do gornje granice utvrđene za dužnosnike institucije u kojoj su nositelji javnih dužnosti imenovani, na temelju članka 9. Priloga VII. Pravilniku o osoblju. Po predočenju računa institucije mogu predvidjeti odstupanja za povrat stvarnih troškova selidbe koja ni u kojem slučaju ne smiju prelaziti za više od 50 % gornju granicu koju su odgovarajuće institucije utvrdile za svoje osoblje.

Ako se njihov mandat produlji, nositelji javnih dužnosti nemaju pravo ni na koju od naknada iz ovog članka. Također nemaju to pravo ako su imenovani nositeljima javnih dužnosti, ili ako su izabrani kao članovi, u drugoj instituciji Unije ako ta institucija svoje sjedište ima u gradu u kojem su prethodno bili dužni boraviti zbog obnašanja dužnosti te ako se u trenutku novog imenovanja ili izabiranja još nisu preselili.

Članak 5.

Naknada za boravak

Od datuma preuzimanja dužnosti do zadnjeg dana mjeseca u kojem prestanu obnašati dužnost nositelji javnih dužnosti imaju pravo na naknadu za boravak koja iznosi 15 % njihove osnovne plaće.

Članak 6.

Obiteljske naknade

Od datuma preuzimanja dužnosti do zadnjeg dana mjeseca u kojem prestanu obnašati dužnost nositelji javnih dužnosti imaju pravo na obiteljske naknade utvrđene analogno članku 67. Pravilnika o osoblju i člancima od 1. do 3. Priloga VII. tom pravilniku.

Članak 7.

Naknada za troškove reprezentacije

Nositelji javnih dužnosti primaju, u eurima, mjesečnu naknadu za troškove reprezentacije u iznosu od:

| Institucija | Predsjednik | Potpredsjednik | Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku | Član | Tajnik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Europsko vijeće | 1 418,07 | | | | |
| Europska komisija | 1 418,07 | 911,38 | 911,38 | 607,71 | |
| Sud | 1 418,07 | 911,38 | | 607,71 | 554,17 |
| Opći sud | 607,71 | 573,98 | | 554,17 | 471,37 |
| Specijalizirani sudovi | 554 | | | 500 | 400 |

Institucija

Predsjednik

Potpredsjednik

Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku

Član

Tajnik

Europsko vijeće

1 418,07

Europska komisija

1 418,07

911,38

911,38

607,71

Sud

1 418,07

911,38

607,71

554,17

Opći sud

607,71

573,98

554,17

471,37

Specijalizirani sudovi

554

500

400

Članak 8.

Posebna naknada za funkciju

Predsjedavajući suci sudskih vijeća Suda Europske unije i prvi nezavisni odvjetnik, pored naknada navedenih u člancima od 4. do 7., tijekom svojeg mandata mjesečno primaju, u eurima, posebnu naknadu za funkciju kako je navedeno u sljedećoj tablici:

| Posebna naknada za funkciju |
| --- |
| Sud | Opći sud | Specijalizirani sudovi |
| Predsjedavajući suci i prvi nezavisni odvjetnik | Predsjedavajući suci | Predsjedavajući suci |
| 810,74 | 739,47 | 500 |

Posebna naknada za funkciju

Sud

Opći sud

Specijalizirani sudovi

Predsjedavajući suci i prvi nezavisni odvjetnik

Predsjedavajući suci

Predsjedavajući suci

810,74

739,47

500

Članak 9.

Troškovi službenog putovanja

Nositelji javnih dužnosti koji u okviru svojih obveza moraju otputovati iz sjedišta svoje institucije imaju pravo na:

| (a) | naknadu putnih troškova; |
| --- | --- |

(a)

naknadu putnih troškova;

| (b) | naknadu troškova hotelskog smještaja (samo troškova sobe, usluge i pristojbi); |
| --- | --- |

(b)

naknadu troškova hotelskog smještaja (samo troškova sobe, usluge i pristojbi);

| (c) | dnevnice tijekom službenog putovanja koje za svaki puni dan odsutnosti iznose 105 % dnevnice kako je utvrđena u Pravilniku o osoblju. |
| --- | --- |

(c)

dnevnice tijekom službenog putovanja koje za svaki puni dan odsutnosti iznose 105 % dnevnice kako je utvrđena u Pravilniku o osoblju.

Članak 10.

Prijelazna naknada

1.   Od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon mjeseca u kojemu nositelj javnih dužnosti prestane obnašati dužnost isplaćuje se mjesečna prijelazna naknada. Razdoblje trajanja prava na mjesečnu prijelaznu naknadu jednako je duljini razdoblja obnašanja dužnosti. Međutim, to razdoblje trajanja ne smije biti kraće od šest mjeseci niti dulje od dvije godine.

Iznos naknade određuje se na temelju osnovne plaće koju je nositelj javnih dužnosti primao kada je prestao obnašati dužnost te iznosi kako slijedi:

| — | 40 % ako to razdoblje obnašanja dužnosti iznosi dvije godine ili manje; |
| --- | --- |

—

40 % ako to razdoblje obnašanja dužnosti iznosi dvije godine ili manje;

| — | 45 % ako je to razdoblje dulje od dvije godine, ali kraće od tri godine ili iznosi točno tri godine; |
| --- | --- |

—

45 % ako je to razdoblje dulje od dvije godine, ali kraće od tri godine ili iznosi točno tri godine;

| — | 50 % ako je to razdoblje dulje od tri godine, ali kraće od pet godina ili iznosi točno pet godina; |
| --- | --- |

—

50 % ako je to razdoblje dulje od tri godine, ali kraće od pet godina ili iznosi točno pet godina;

| — | 55 % ako je to razdoblje dulje od pet godina, ali kraće od deset godina ili iznosi točno deset godina; |
| --- | --- |

—

55 % ako je to razdoblje dulje od pet godina, ali kraće od deset godina ili iznosi točno deset godina;

| — | 60 % ako je to razdoblje dulje od deset godina, ali kraće od petnaest godina ili iznosi točno petnaest godina; |
| --- | --- |

—

60 % ako je to razdoblje dulje od deset godina, ali kraće od petnaest godina ili iznosi točno petnaest godina;

| — | 65 % ako je to razdoblje dulje od petnaest godina. |
| --- | --- |

—

65 % ako je to razdoblje dulje od petnaest godina.

2.   Pravo na prijelaznu naknadu prestaje ako je bivši nositelj javnih dužnosti ponovno imenovan na dužnost u institucijama Unije, ako je izabran u Europski parlament, ako je navršio dob za stjecanje prava na odlazak u mirovinu kako je definirano u članku 11. ili zbog smrti. U slučaju ponovnog imenovanja ili izabiranja u Europski parlament naknada se isplaćuje do datuma preuzimanja dužnosti, a u slučaju smrti isplaćuje se zadnji put za mjesec u kojem je nastupila smrt.

3.   Ako tijekom razdoblja za koje imaju pravo na mjesečnu prijelaznu naknadu dotični bivši nositelji javnih dužnosti obavljaju bilo kakvu plaćenu djelatnost, od naknade se oduzima iznos za koji njihovi bruto mjesečni primici od rada (tj. prije odbitka poreza), zajedno s naknadom predviđenom u stavku 1. ovog članka, premašuje primitke od rada, prije odbitka poreza, koje su primali kao aktivni nositelji javnih dužnosti u skladu s člancima 2., 5. i 6. Pri izračunu iznosa primitaka od rada primljenih za novu djelatnost u obzir se uzimaju svi oblici primitaka od rada, osim onih koji predstavljaju povrat troškova.

4.   Na dan prestanka obnašanja dužnosti, 1. siječnja svake sljedeće godine te u slučaju bilo kakve promjene njihova financijskog stanja bivši nositelji javnih dužnosti prijavljuju predsjedniku institucije u kojoj su bili prethodno zaposleni sve oblike primitaka od rada koje su primili za svoje usluge, osim onih koji predstavljaju povrat troškova.

Ta se prijava sastavlja u dobroj vjeri te se smatra povjerljivom. Informacije koje se navode u toj prijavi upotrebljavaju se samo za potrebe ove Uredbe i ne priopćuju se trećim stranama.

Dodatni primici od rada koje su bivši nositelji javnih dužnosti zakonito primili tijekom obnašanja svoje dužnosti kao aktivni nositelji javnih dužnosti ne oduzimaju se od prijelazne naknade.

5.   Bivši nositelji javnih dužnosti koji imaju pravo na prijelaznu naknadu također imaju pravo na obiteljske naknade predviđene u članku 6. ako ispunjavaju uvjete navedene u tom članku.

POGLAVLJE IV.

MIROVINE

Članak 11.

Dob za stjecanje prava na odlazak u mirovinu

1.   Nakon prestanka obnašanja dužnosti bivši nositelji javnih dužnosti imaju pravo na doživotnu mirovinu koja teče od datuma kada su navršili dob za stjecanje prava na odlazak u mirovinu utvrđenu u članku 77. Pravilnika o osoblju koji se primjenjuje mutatis mutandis.

2.   Bivši nositelji javnih dužnosti mogu, međutim, zatražiti da takvu mirovinu počnu primati najranije šest godina prije navršavanja dobi iz stavka 1. U tom se slučaju u trenutku zahtjeva na mirovinu primjenjuje koeficijent kako slijedi:

| između 6 godina i 4 godine ranije | 0,70 |
| --- | --- |
| između manje od 4 godine i 3 godine ranije | 0,75 |
| između manje od 3 godine i 2 godine ranije | 0,80 |
| između manje od 2 godine i godinu dana ranije | 0,87 |
| manje od godinu dana ranije | 0,95 |

između 6 godina i 4 godine ranije

0,70

između manje od 4 godine i 3 godine ranije

0,75

između manje od 3 godine i 2 godine ranije

0,80

između manje od 2 godine i godinu dana ranije

0,87

manje od godinu dana ranije

0,95

Članak 12.

Mirovina

Članak 77. drugi stavak prva rečenica Pravilnika o osoblju primjenjuje se mutatis mutandis. Iznos mirovine jednak je dvostrukoj stopi navedenoj u članku 77. drugom stavku drugoj rečenici Pravilnika o osoblju koja se primjenjuje na zadnju primljenu osnovnu plaću za svaku punu godinu obnašanja dužnosti i jednu dvanaestinu tog iznosa za svaki puni mjesec.

mutatis mutandis

Kada su dotični nositelji javnih dužnosti obavljali različite dužnosti u institucijama Unije, plaća prema kojoj se izračunava njihova mirovina izravno je proporcionalna vremenu tijekom kojega su obnašali svaku pojedinačnu dužnost.

Članak 13.

Proračunska pokrivenost

Isplata davanja u okviru mirovinskog sustava predviđenih u ovoj Uredbi unosi se u opći proračun Unije. Države članice zajednički jamče isplatu tih davanja u skladu s ljestvicom utvrđenom za financiranje takvih rashoda.

POGLAVLJE V.

ODREDBE O SOCIJALNOJ ZAŠTITI

Članak 14.

Invalidnost

Nositelji javnih dužnosti čija se invalidnost smatra potpunom i sprečava ih u obnašanju dužnosti, a koji zbog toga daju ostavku ili su prisiljeni dati ostavku, od dana podnošenja ostavke ili obvezne ostavke imaju pravo na sljedeća davanja:

| (a) | u slučaju kada je invalidnost priznata kao trajna, na doživotnu mirovinu izračunanu u skladu s člankom 12. koja nije manja od 30 % zadnje primljene osnovne plaće. Dotične osobe imaju pravo na maksimalni iznos mirovine ako je nesposobnost za rad rezultat invalidnosti nastale pri obnašanju dužnosti ili bolesti od koje su oboljeli pri obnašanju dužnosti; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju kada je invalidnost priznata kao trajna, na doživotnu mirovinu izračunanu u skladu s člankom 12. koja nije manja od 30 % zadnje primljene osnovne plaće. Dotične osobe imaju pravo na maksimalni iznos mirovine ako je nesposobnost za rad rezultat invalidnosti nastale pri obnašanju dužnosti ili bolesti od koje su oboljeli pri obnašanju dužnosti;

| (b) | u slučaju kada je invalidnost privremena, tijekom trajanja nesposobnosti, na mirovinu u iznosu od 60 % zadnje primljene osnovne plaće ako je invalidnost nastala pri obnašanju dužnosti ili ako su oboljeli od bolesti pri obnašanju dužnosti te u iznosu od 30 % u ostalim slučajevima. Kada primatelj takve invalidske mirovine navrši dob za stjecanje prava na odlazak u mirovinu kako je utvrđeno u članku 11. ili kada je invalidska mirovina trajala sedam godina, ta se mirovina zamjenjuje doživotnom mirovinom koja se izračunava u skladu s člankom 12. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju kada je invalidnost privremena, tijekom trajanja nesposobnosti, na mirovinu u iznosu od 60 % zadnje primljene osnovne plaće ako je invalidnost nastala pri obnašanju dužnosti ili ako su oboljeli od bolesti pri obnašanju dužnosti te u iznosu od 30 % u ostalim slučajevima. Kada primatelj takve invalidske mirovine navrši dob za stjecanje prava na odlazak u mirovinu kako je utvrđeno u članku 11. ili kada je invalidska mirovina trajala sedam godina, ta se mirovina zamjenjuje doživotnom mirovinom koja se izračunava u skladu s člankom 12.

Članak 15.

Zdravstveno osiguranje i drugi oblici osiguranja te davanja

1.   Članci 72. i 73. Pravilnika o osoblju primjenjuju se mutatis mutandis na nositelje javnih dužnosti. Nositelji javnih dužnosti koji imaju pravo na davanja na temelju članka 72. Pravilnika o osoblju prijavljuju iznos svih naknada troškova koje su primili ili koje mogu potraživati za sebe ili osobe pokrivene njihovim osiguranjem u okviru nekog drugog sustava zdravstvenog osiguranja predviđenog zakonom ili drugim propisima. U slučaju da je ukupan iznos naknade troškova koju bi primili veći od zbroja naknada troškova predviđenih u članku 72. stavku 1. Pravilnika o osoblju, razlika se oduzima od iznosa naknade troškova koji se treba isplatiti na temelju članka 72. stavka 1. Pravilnika o osoblju, uz iznimku naknada troškova primljenih u okviru privatnog sustava dopunskog zdravstvenog osiguranja kojim se pokriva onaj dio troškova koji se ne nadoknađuje u okviru sustava zdravstvenog osiguranja Unije.

2.   Bivši nositelji javnih dužnosti koji su korisnici u okviru sustava mirovinskog osiguranja predviđenog u članku 12. ove Uredbe, u okviru prijelazne naknade predviđene u članku 10. ove Uredbe ili u okviru sustava invalidskih mirovina predviđenog u članku 14. ove Uredbe mogu zatražiti da se pokrivenost u skladu s člankom 72. Pravilnika o osoblju, kako je utvrđeno u stavku 1. ovog članka, također primjenjuje na njih.

3.   Bivši nositelji javnih dužnosti koji nisu korisnici u okviru sustava mirovinskog osiguranja predviđenog u članku 12. ove Uredbe, u okviru prijelazne naknade predviđene u članku 10. ove Uredbe ili u okviru sustava invalidskih mirovina predviđenog u članku 14. ove Uredbe mogu zatražiti da budu pokriveni člankom 72. Pravilnika o osoblju, kako je utvrđeno u stavku 1. ovog članka, pod uvjetom da ne obavljaju plaćenu djelatnost. U tom slučaju plaćaju puni iznos doprinosa potrebnih za takvu pokrivenost. Ti se doprinosi izračunavaju na temelju iznosa mjesečne prijelazne naknade iz članka 10. ove Uredbe, uzimajući u obzir uzastopna ažuriranja tog iznosa.

4.   Članci 74. i 75. Pravilnika o osoblju kojima su, među ostalim, predviđena davanja u slučaju rođenja i smrti primjenjuju se mutatis mutandis na nositelje javnih dužnosti.

Članak 16.

Smrt tijekom obavljanja službe

U slučaju da nositelj javnih dužnosti umre tijekom mandata, nadživjeli bračni drug ili uzdržavana djeca imaju pravo, do kraja trećeg mjeseca nakon mjeseca u kojem nastupi smrt, primati primitke od rada na koje bi nositelj javnih dužnosti imao pravo u skladu s člancima 2., 5. i 6.

Članak 17.

Subrogacija pravâ

U slučaju kada je za invalidnost ili smrt nositelja javnih dužnosti odgovorna treća strana, prava tog nositelja javnih dužnosti ili njegovih pravnih sljednika na pokretanje pravnog postupka protiv treće strane prenose se na Uniju u onoj mjeri u kojoj je Unija preuzela obveze u okviru mirovinskog sustava.

Članak 18.

Mirovina za nadživjele osobe

1.   Nadživjeli bračni drug i djeca koja su bila uzdržavana u trenutku smrti nositelja javnih dužnosti ili bivšeg nositelja javnih dužnosti kojemu su u trenutku smrti pripadala prava na mirovinu imaju pravo na mirovinu za nadživjele osobe.

Ta je mirovina jednaka postotku mirovine koja je pripadala nositelju javnih dužnosti ili bivšem nositelju javnih dužnosti u skladu s člankom 12. na dan njegove smrti, i to:

| za nadživjelog bračnog druga | 60 % |
| --- | --- |
| za svako dijete ako je jedan roditelj umro | 10 % |
| za svako dijete ako su oba roditelja umrla | 20 % |

za nadživjelog bračnog druga

60 %

za svako dijete ako je jedan roditelj umro

10 %

za svako dijete ako su oba roditelja umrla

20 %

Međutim, kada nositelj javnih dužnosti umre tijekom svojeg mandata:

| — | mirovina za nadživjele osobe za nadživjelog bračnog druga iznosi 36 % osnovne plaće primljene u trenutku smrti; |
| --- | --- |

—

mirovina za nadživjele osobe za nadživjelog bračnog druga iznosi 36 % osnovne plaće primljene u trenutku smrti;

| — | mirovina za nadživjele osobe za prvo dijete bez obaju roditelja ne iznosi manje od 12 % osnovne plaće primljene u vrijeme smrti. Kada se radi o više djece bez obaju roditelja, ukupan iznos mirovine za nadživjele osobe dijeli se podjednako među tom djecom. |
| --- | --- |

—

mirovina za nadživjele osobe za prvo dijete bez obaju roditelja ne iznosi manje od 12 % osnovne plaće primljene u vrijeme smrti. Kada se radi o više djece bez obaju roditelja, ukupan iznos mirovine za nadživjele osobe dijeli se podjednako među tom djecom.

2.   Ukupan iznos tih mirovina za nadživjele osobe ne premašuje iznos mirovine nositelja javnih dužnosti ili bivšeg nositelja javnih dužnosti na temelju koje se izračunavaju. Maksimalne ukupne mirovine za nadživjele osobe koje se mogu isplatiti dijele se, gdje je to primjenjivo, među korisnicima u skladu s postocima navedenima u stavku 1.

3.   Mirovine za nadživjele osobe odobravaju se od prvog dana kalendarskog mjeseca nakon dana smrti. Međutim, kada se primjenjuje članak 16., uvjeti se ispunjavaju prvog dana četvrtog mjeseca od mjeseca u kojem je nastupila smrt.

4.   Pravo na mirovinu za nadživjele osobe prestaje krajem kalendarskog mjeseca u kojem nositelj prava umre. Nadalje, pravo na mirovinu za djecu preminule osobe prestaje krajem mjeseca u kojem dijete navršava 21 godinu. Međutim, pravo na mirovinu produljuje se tijekom razdoblja u kojem se dijete obrazuje ili strukovno osposobljava, ali ne nakon kraja mjeseca u kojem dijete navršava 25 godina.

Mirovina se nastavlja isplaćivati djetetu preminule osobe ako je ono spriječeno zarađivati za život zbog bolesti ili invalidnosti.

5.   Ako bivši nositelj javnih dužnosti sklopi brak, a na datum sklapanja braka ima prava na mirovinu na temelju ove Uredbe, pravo na mirovinu za nadživjele osobe nemaju ni bračni drug ni djeca iz tog braka osim ako je brak sklopljen pet ili više godina prije smrti bivšeg nositelja javnih dužnosti.

6.   Pravo nadživjelog bračnog druga na mirovinu za nadživjele osobe prestaje sklapanjem novog braka. Nadživjeli bračni drug tada ima pravo da mu se odmah isplati paušalni iznos u visini dvostrukoga godišnjeg iznosa mirovine za nadživjele osobe.

7.   Kada nositelji javnih dužnosti iza sebe ostave nadživjelog bračnog druga, kao i djecu iz prethodnog braka ili druge osobe koje su njegovi pravni sljednici, ili djecu iz drugih brakova, ukupan iznos mirovine dijeli se analogno člancima 22., 27. i 28. Priloga VIII. Pravilniku o osoblju.

8.   Nadživjeli bračni drug i uzdržavana djeca nositelja javnih dužnosti imaju pravo na davanja za slučaj bolesti u okviru sustava socijalne sigurnosti koja su predviđena u Pravilniku o osoblju.

Oni prijavljuju iznos svih naknada troškova koje su primili ili koje mogu potraživati za sebe ili osobe pokrivene njihovim osiguranjem u okviru nekog drugog sustava zdravstvenog osiguranja predviđenog zakonom ili drugim propisima. U slučaju da je ukupan iznos naknade troškova koju bi primili veći od zbroja naknada troškova predviđenih u članku 72. stavku 1. Pravilnika o osoblju, razlika se oduzima od iznosa naknade troškova koji se treba isplatiti na temelju članka 72. stavka 1. Pravilnika o osoblju, uz iznimku naknada troškova primljenih u okviru privatnog sustava dopunskog zdravstvenog osiguranja kojim se pokriva onaj dio troškova koji se ne nadoknađuje u okviru sustava zdravstvenog osiguranja Unije.

POGLAVLJE VI.

AŽURIRANJA I METODE IZRAČUNA

Članak 19.

Ažuriranje davanja i mirovina

Naknade predviđene u člancima 7. i 8. ove Uredbe i mirovinska prava predviđena u člancima 12., 14. i 18. ove Uredbe ažuriraju se za iznos ažuriranja koje proizlazi iz primjene članka 65. Pravilnika o osoblju i Priloga XI. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuju mutatis mutandis.

mutatis mutandis

Ova se odredba primjenjuje na mirovinska prava nositeljâ javnih dužnosti čiji su mandati u tijeku na dan, ili su završili prije 4. ožujka 2016.

Članak 20.

Koeficijenti ispravka

Osnovne plaće iz članka 2. ove Uredbe, naknade iz članka 5. ove Uredbe te obiteljske naknade iz članka 6. ove Uredbe ponderiraju se, gdje je to primjenjivo, na temelju članka 64. Pravilnika o osoblju.

Članak 21.

Neakumulacija

Ista osoba ne može istodobno primati prijelaznu naknadu predviđenu u članku 10., mirovinu predviđenu u članku 12. i mirovine predviđene u članku 14. Ako nositelj javnih dužnosti ima pravo zahtijevati davanje na temelju više tih odredaba, primjenjuje se samo ona odredba koja je najpovoljnija za podnositelja zahtjeva. Međutim, kada nositelj javnih dužnosti navrši dob za stjecanje prava na odlazak u mirovinu kako je definirano u članku 11., prestaje pravo na prijelaznu naknadu.

POGLAVLJE VII.

UVJETI PLAĆANJA

Članak 22.

Mjesto i način plaćanja

1.   Plaćanje iznosa dospjelih na temelju članaka 2., 4., 5., 6., 7., 15. i 16. obavlja se u zemlji i u valuti zemlje u kojoj nositelji javnih dužnosti obavljaju svoje dužnosti ili, na njihov zahtjev, u eurima na bankovni račun u Uniji.

2.   Članak 17. stavci od 2. do 4. Priloga VII. Pravilniku o osoblju primjenjuju se mutatis mutandis na nositelje javnih dužnosti.

3.   Iznosi dospjeli na temelju članaka 10., 12., 14. i 18. ne ponderiraju se. Korisnicima koji borave u Uniji ti se iznosi isplaćuju u eurima na bankovni račun u Uniji.

Korisnicima koji borave izvan Unije mirovine se isplaćuju u eurima na bankovni račun u Uniji ili zemlji boravišta. Mirovina se iznimno može isplatiti u stranoj valuti u zemlji boravišta umirovljenika, preračunano po najnovijim deviznim tečajevima koji se upotrebljavaju za izvršenje općeg proračuna Europske unije.

POGLAVLJE VIII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 23.

Gubitak prava

Nositeljima javnih dužnosti koji su razriješeni svojih dužnosti zbog teške povrede dužnosti u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora mogu se u skladu s time uskratiti sva prava na prijelaznu naknadu ili mirovinu. Međutim, to ne utječe na pravne sljednike tih nositelja javnih dužnosti.

Članak 24.

Klauzula o sudjelovanju – Prijelazne odredbe

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 1. stavak 2., nositelji javnih dužnosti koji dužnost obnašaju prije 4. ožujka 2016., kao i bivši nositelji javnih dužnosti koji su obnašali dužnost prije tog datuma, mogu zatražiti da se članak 15. primjenjuje na njih. Zahtjev se podnosi u roku od šest mjeseci od 4. ožujka 2016.

2.   Članci 20., 24. i 25. te članak 24.a prva rečenica Priloga XIII. Pravilniku o osoblju primjenjuju se mutatis mutandis na korisnike iznosa dospjelih na temelju članaka 10., 11., 12., 14. i 18. ove Uredbe. Međutim, datum 1. siječnja 2014. iz članka 24.a Priloga XIII. Pravilniku o osoblju smatra se datumom 4. ožujka 2016.

Članak 25.

Odredbe o stavljanju izvan snage i odredbe koje ostaju na snazi

1.   Sljedeći se akti stavljaju izvan snage ne dovodeći u pitanje njihovu daljnju primjenu na nositelje javnih dužnosti čiji su mandati u tijeku na dan, ili su završili prije 4. ožujka 2016.:

| (a) | Uredba br. 422/67/EEZ, 5/67/Euratom; |
| --- | --- |

(a)

Uredba br. 422/67/EEZ, 5/67/Euratom;

| (b) | Uredba (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 2290/77; |
| --- | --- |

(b)

Uredba (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 2290/77;

| (c) | Odluka 2009/909/EU; |
| --- | --- |

(c)

Odluka 2009/909/EU;

| (d) | Odluka 2009/910/EU; |
| --- | --- |

(d)

Odluka 2009/910/EU;

| (e) | Odluka 2009/912/EU, uz iznimku njezina članka 5. |
| --- | --- |

(e)

Odluka 2009/912/EU, uz iznimku njezina članka 5.

2.   Upućivanja na akte stavljene izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.

3.   Uredbe Vijeća br. 63 (EEZ) (10) i br. 14 (EZAE) (11), Odluka Posebnog vijeća ministara Europske zajednice za ugljen i čelik od 22. svibnja 1962. (12) i Uredba Vijećâ br. 62 (EEZ), br. 13 (EZAE) (13) uz iznimku njezina članka 20. stavljaju se izvan snage.

4.   Odluka Posebnog vijeća ministara Europske zajednice za ugljen i čelik od 13. i 14. listopada 1958. ostaje na snazi.

Članak 26.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu 4. ožujka 2016.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. veljače 2016.

Za Vijeće

Predsjednik

H.G.J. KAMP

---

(1)  Odluka Vijeća 2009/909/EU od 1. prosinca 2009. o utvrđivanju uvjeta zaposlenja predsjednika Europskog vijeća (SL L 322, 9.12.2009., str. 35.).

1

(2)  Uredba Vijeća br. 422/67/EEZ, 5/67/Euratom od 25. srpnja 1967. o utvrđivanju prihoda predsjednika i članova Komisije, predsjednika, sudaca, nezavisnih odvjetnika i tajnika Suda, predsjednika, članova i tajnika Općeg suda te predsjednika, članova i tajnika Službeničkog suda Europske unije (SL L 187, 8.8.1967., str. 1.).

2

(3)  Odluka Vijeća 2009/910/EU od 1. prosinca 2009. o utvrđivanju uvjeta zaposlenja za visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (SL L 322, 9.12.2009., str. 36.).

3

(4)  Vidjeti gore bilješku 2.

4

(5)  Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 2290/77 od 18. listopada 1977. o utvrđivanju prihoda članova Revizorskog suda (SL L 268, 20.10.1977., str. 1.).

5

(6)  Odluka Vijeća 2009/912/EU od 1. prosinca 2009. o utvrđivanju uvjeta zaposlenja glavnog tajnika Vijeća Europske unije (SL L 322, 9.12.2009., str. 38.).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) br. 1023/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije (SL L 287, 29.10.2013., str. 15.).

7

(8)  Vidjeti gore bilješku 5.

8

(9)  Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 260/68 od 29. veljače 1968. o utvrđivanju uvjeta i postupka za primjenu poreza u korist Europskih zajednica (SL L 56, 4.3.1968., str. 8.).

9

(10)  Uredba Vijeća br. 63 o utvrđivanju prihoda članova Komisije (SL 62, 19.7.1962., str. 1724/62).

10

(11)  Uredba Vijeća br. 14 o utvrđivanju prihoda članova Komisije (SL 62, 19.7.1962., str. 1730/62).

11

(12)  Odluka Posebnog vijeća ministara Europske zajednice za ugljen i čelik o utvrđivanju prihoda članova Visokog tijela (SL 62, 19.7.1962., str. 1734/62).

12

(13)  Uredba Vijeća br. 62 (EEZ), br. 13 (EZAE) o utvrđivanju prihoda članova Suda (SL 62, 19.7.1962., str. 1713/62).

13

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/13

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/301

оd 30. studenoga 2015.

o dopuni Direktive 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za odobrenje i objavu prospekta i distribuciju oglasa te o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 809/2004

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja u trgovanje te o izmjeni Direktive 2001/34/EZ (1), a posebno njezin članak 13. stavak 7. treći podstavak, članak 14. stavak 8. treći podstavak i članak 15. stavak 7. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Direktivom 2003/71/EZ usklađeni su zahtjevi za sastavljanje, odobrenje i distribuciju prospekta. Kako bi se osiguralo dosljedno usklađivanje i uzeo u obzir tehnički napredak na financijskim tržištima, te je zahtjeve potrebno pobliže odrediti, posebno one koji se odnose na postupak odobrenja, objavu i distribuciju informacija, osim onih u okviru prospekta, povezanih s ponudom ili uvrštenjem za trgovanje, uključujući oglašavanje. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2003/71/EZ usklađeni su zahtjevi za sastavljanje, odobrenje i distribuciju prospekta. Kako bi se osiguralo dosljedno usklađivanje i uzeo u obzir tehnički napredak na financijskim tržištima, te je zahtjeve potrebno pobliže odrediti, posebno one koji se odnose na postupak odobrenja, objavu i distribuciju informacija, osim onih u okviru prospekta, povezanih s ponudom ili uvrštenjem za trgovanje, uključujući oglašavanje.

| (2) | Postupak pregleda i odobrenja prospekta ponavljajući je postupak u kojem odluka nacionalnog nadležnog tijela o odobrenju prospekta podrazumijeva nekoliko krugova analiza i izradu nacrta prospekta od strane izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu kako bi se osiguralo da prospekt ispunjuje zahtjev koji se odnosi na potpunost, uključujući dosljednost danih informacija i njihovu sveobuhvatnost. Kako bi se izdavateljima, ponuditeljima ili osobama koje traže uvrštenje za trgovanje pružila veća sigurnost u pogledu postupka odobrenja, nužno je pobliže odrediti koje je dokumente potrebno dostaviti nacionalnim nadležnim tijelima u različitim fazama postupka odobrenja prospekta. |
| --- | --- |

(2)

Postupak pregleda i odobrenja prospekta ponavljajući je postupak u kojem odluka nacionalnog nadležnog tijela o odobrenju prospekta podrazumijeva nekoliko krugova analiza i izradu nacrta prospekta od strane izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu kako bi se osiguralo da prospekt ispunjuje zahtjev koji se odnosi na potpunost, uključujući dosljednost danih informacija i njihovu sveobuhvatnost. Kako bi se izdavateljima, ponuditeljima ili osobama koje traže uvrštenje za trgovanje pružila veća sigurnost u pogledu postupka odobrenja, nužno je pobliže odrediti koje je dokumente potrebno dostaviti nacionalnim nadležnim tijelima u različitim fazama postupka odobrenja prospekta.

| (3) | Nacrt prospekta trebao bi se nacionalnom nadležnom tijelu uvijek dostavljati u elektroničkom obliku koji se može pretraživati te elektroničkim sredstvima koja su prihvatljiva tom nadležnom tijelu. Budući da se elektroničkim oblikom koji se može pretraživati nacionalnim nadležnim tijelima omogućuje pretraživanje specifičnih termina ili riječi u prospektu, time se osigurava brža provjera te je postupak pregleda učinkovitiji i brži. |
| --- | --- |

(3)

Nacrt prospekta trebao bi se nacionalnom nadležnom tijelu uvijek dostavljati u elektroničkom obliku koji se može pretraživati te elektroničkim sredstvima koja su prihvatljiva tom nadležnom tijelu. Budući da se elektroničkim oblikom koji se može pretraživati nacionalnim nadležnim tijelima omogućuje pretraživanje specifičnih termina ili riječi u prospektu, time se osigurava brža provjera te je postupak pregleda učinkovitiji i brži.

| (4) | Uz iznimku prvog nacrta prospekta, nužno je da su u svakom nacrtu prospekta koji se dostavi nacionalnom nadležnom tijelu jasno označene izmjene u odnosu na prethodno dostavljeni nacrt te da se objasni na koji se način takvim izmjenama rješavaju nepotpunosti na koje je upozorilo nacionalno nadležno tijelo. Pri svakom podnošenju nacrta prospekta nacionalnom nadležnom tijelu trebalo bi dostaviti označenu verziju u kojoj su istaknute sve izmjene prethodno dostavljenog nacrta te neoznačenu verziju, u kojoj izmjene nisu istaknute. |
| --- | --- |

(4)

Uz iznimku prvog nacrta prospekta, nužno je da su u svakom nacrtu prospekta koji se dostavi nacionalnom nadležnom tijelu jasno označene izmjene u odnosu na prethodno dostavljeni nacrt te da se objasni na koji se način takvim izmjenama rješavaju nepotpunosti na koje je upozorilo nacionalno nadležno tijelo. Pri svakom podnošenju nacrta prospekta nacionalnom nadležnom tijelu trebalo bi dostaviti označenu verziju u kojoj su istaknute sve izmjene prethodno dostavljenog nacrta te neoznačenu verziju, u kojoj izmjene nisu istaknute.

| (5) | Ako točke koje se odnose na objavljivanje iz relevantnih priloga Uredbi Komisije (EZ) br. 809/2004 (2) nisu primjenjive ili, s obzirom na karakteristike izdavanja ili izdavatelja, nisu relevantne u slučaju specifičnog prospekta, nacionalno nadležno tijelo trebalo bi o njima biti obaviješteno kako bi se izbjegle moguće odgode u postupku pregleda. |
| --- | --- |

(5)

Ako točke koje se odnose na objavljivanje iz relevantnih priloga Uredbi Komisije (EZ) br. 809/2004 (2) nisu primjenjive ili, s obzirom na karakteristike izdavanja ili izdavatelja, nisu relevantne u slučaju specifičnog prospekta, nacionalno nadležno tijelo trebalo bi o njima biti obaviješteno kako bi se izbjegle moguće odgode u postupku pregleda.

| (6) | Kako bi se osigurala učinkovita uporaba resursa, ako nacionalno nadležno tijelo uvidi da izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje ne može ispuniti zahtjeve koji se odnose na prospekt, nacionalno nadležno tijelo trebalo bi imati pravo prekinuti postupak pregleda bez odobrenja prospekta. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osigurala učinkovita uporaba resursa, ako nacionalno nadležno tijelo uvidi da izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje ne može ispuniti zahtjeve koji se odnose na prospekt, nacionalno nadležno tijelo trebalo bi imati pravo prekinuti postupak pregleda bez odobrenja prospekta.

| (7) | Elektroničkom objavom prospekta, uključujući konačne uvjete, ulagačima se omogućuje brz i jednostavan pristup informacijama iz prospekta. Zahtjevom da ulagači prihvate izjavu o ograničenju pravne odgovornosti, plate naknadu ili da se registriraju kako bi mogli pristupiti prospektu onemogućuje se jednostavan pristup i on ne bi trebao biti dopušten. Filtri kojima se upozorava u kojoj je jurisdikciji dana ponuda i kojima se od ulagača zahtijeva da otkrije svoju državu boravišta ili navede da nema boravište u određenoj državi ili jurisdikciji, ne bi se trebali smatrati izjavama o ograničenju pravne odgovornosti. |
| --- | --- |

(7)

Elektroničkom objavom prospekta, uključujući konačne uvjete, ulagačima se omogućuje brz i jednostavan pristup informacijama iz prospekta. Zahtjevom da ulagači prihvate izjavu o ograničenju pravne odgovornosti, plate naknadu ili da se registriraju kako bi mogli pristupiti prospektu onemogućuje se jednostavan pristup i on ne bi trebao biti dopušten. Filtri kojima se upozorava u kojoj je jurisdikciji dana ponuda i kojima se od ulagača zahtijeva da otkrije svoju državu boravišta ili navede da nema boravište u određenoj državi ili jurisdikciji, ne bi se trebali smatrati izjavama o ograničenju pravne odgovornosti.

| (8) | Oglasi koji se odnose na ponudu javnosti ili uvrštenje za trgovanje mogu postati netočni ili dovoditi u zabludu ako se pojavi ili zabilježi značajna nova činjenica, bitna pogreška ili netočnost koja se odnosi na informaciju iz odgovarajućeg prospekta. Trebalo bi utvrditi zahtjeve kojima bi se osigurala izmjena oglasa koji zbog takve nove činjenice, bitne pogreške ili netočnosti postanu netočni ili dovode u zabludu. |
| --- | --- |

(8)

Oglasi koji se odnose na ponudu javnosti ili uvrštenje za trgovanje mogu postati netočni ili dovoditi u zabludu ako se pojavi ili zabilježi značajna nova činjenica, bitna pogreška ili netočnost koja se odnosi na informaciju iz odgovarajućeg prospekta. Trebalo bi utvrditi zahtjeve kojima bi se osigurala izmjena oglasa koji zbog takve nove činjenice, bitne pogreške ili netočnosti postanu netočni ili dovode u zabludu.

| (9) | Budući da je prospekt mjerodavan izvor informacija o ponudi javnosti ili uvrštenju za trgovanje, sve informacije koje se distribuiraju o takvoj ponudi i uvrštenju za trgovanje namijenjene za oglašavanje ili druge svrhe, u usmenom ili pisanom obliku, trebale bi biti u skladu s informacijama sadržanima u prospektu. To bi se trebalo osigurati zahtjevom da sve informacije koje se distribuiraju nisu proturječne sadržaju prospekta odnosno da se ne odnose na informacije koje su proturječne sadržaju prospekta. Osim toga, informacije koje se distribuiraju ne bi smjele na znatno iskrivljen način predstavljati informacije iz prospekta. Nadalje, budući da alternativna mjerila uspješnosti mogu nerazmjerno utjecati na odluku o ulaganju, informacije o ponudi javnosti ili uvrštenju za trgovanje koje se distribuiraju izvan prospekta ne bi smjele sadržavati takva mjerila ako ona nisu navedena u prospektu. |
| --- | --- |

(9)

Budući da je prospekt mjerodavan izvor informacija o ponudi javnosti ili uvrštenju za trgovanje, sve informacije koje se distribuiraju o takvoj ponudi i uvrštenju za trgovanje namijenjene za oglašavanje ili druge svrhe, u usmenom ili pisanom obliku, trebale bi biti u skladu s informacijama sadržanima u prospektu. To bi se trebalo osigurati zahtjevom da sve informacije koje se distribuiraju nisu proturječne sadržaju prospekta odnosno da se ne odnose na informacije koje su proturječne sadržaju prospekta. Osim toga, informacije koje se distribuiraju ne bi smjele na znatno iskrivljen način predstavljati informacije iz prospekta. Nadalje, budući da alternativna mjerila uspješnosti mogu nerazmjerno utjecati na odluku o ulaganju, informacije o ponudi javnosti ili uvrštenju za trgovanje koje se distribuiraju izvan prospekta ne bi smjele sadržavati takva mjerila ako ona nisu navedena u prospektu.

| (10) | Uredba (EZ) br. 809/2004 sadržava odredbe povezane s objavljivanjem prospekata i distribucijom oglasa. Kako bi se izbjeglo ponavljanje zahtjeva, određene odredbe Uredbe (EZ) br. 809/2004 trebalo bi izbrisati. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (EZ) br. 809/2004 sadržava odredbe povezane s objavljivanjem prospekata i distribucijom oglasa. Kako bi se izbjeglo ponavljanje zahtjeva, određene odredbe Uredbe (EZ) br. 809/2004 trebalo bi izbrisati.

| (11) | Ova Uredba temelji se na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) dostavilo Komisiji. |
| --- | --- |

(11)

Ova Uredba temelji se na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) dostavilo Komisiji.

| (12) | U skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ESMA je provela otvorena javna savjetovanja o tom nacrtu regulatornih tehničkih standarda, analizirala moguće povezane troškove i koristi i zatražila mišljenje Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane u skladu s člankom 37. te Uredbe, |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ESMA je provela otvorena javna savjetovanja o tom nacrtu regulatornih tehničkih standarda, analizirala moguće povezane troškove i koristi i zatražila mišljenje Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane u skladu s člankom 37. te Uredbe,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE I ODOBRENJE PROSPEKTA

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju regulatorni tehnički standardi kojima se dodatno određuje sljedeće:

| 1. | postupci odobrenja prospekta iz članka 13. Direktive 2003/71/EZ; |
| --- | --- |

1.

postupci odobrenja prospekta iz članka 13. Direktive 2003/71/EZ;

| 2. | postupci objave prospekta iz članka 14. stavaka 1. do 4. Direktive 2003/71/EZ; |
| --- | --- |

2.

postupci objave prospekta iz članka 14. stavaka 1. do 4. Direktive 2003/71/EZ;

| 3. | distribucija oglasa iz članka 15. Direktive 2003/71/EZ; |
| --- | --- |

3.

distribucija oglasa iz članka 15. Direktive 2003/71/EZ;

| 4. | usklađenost između informacija koje su objavljene u vezi s ponudom javnosti ili uvrštenjem za trgovanje na uređenom tržištu, s jedne strane, i informacija koje su sadržane u prospektu, s druge strane, kako je utvrđeno u članku 15. stavku 4. Direktive 2003/71/EZ. |
| --- | --- |

4.

usklađenost između informacija koje su objavljene u vezi s ponudom javnosti ili uvrštenjem za trgovanje na uređenom tržištu, s jedne strane, i informacija koje su sadržane u prospektu, s druge strane, kako je utvrđeno u članku 15. stavku 4. Direktive 2003/71/EZ.

Članak 2.

Podnošenje zahtjeva za odobrenje

1.   Izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu nadležnom tijelu elektronički podnosi sve nacrte prospekta u elektroničkom obliku koji se može pretraživati. Pri podnošenju prvog nacrta prospekta mora se navesti kontaktna točka kojoj nadležno tijelo može elektronički u pisanom obliku upućivati obavijesti.

2.   Uz prvi nacrt prospekta podnesen nadležnom tijelu ili tijekom postupka pregleda prospekta izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu podnosi, u elektroničkom obliku koji se može pretraživati, i sljedeće:

| (a) | ako to zahtijeva nadležno tijelo matične države članice u skladu s člankom 25. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 809/2004 ili na vlastitu inicijativu, popis unakrsnog upućivanja kojim se utvrđuju i sve točke iz prilogâ I. do XXX. Uredbi (EZ) br. 809/2004 koje nisu uključene u prospekt jer nisu bile primjenjive zbog karakteristika izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu ili vrijednosnih papira koji su ponuđeni javnosti ili su uvršteni za trgovanje.
  Ako se ne dostavi popis unakrsnog upućivanja i ako se redoslijed točaka u nacrtu prospekta ne podudara s redoslijedom informacija utvrđenim u prilozima Uredbi (EZ) br. 809/2004, na marginama nacrta prospekta moraju biti navedeni komentari na temelju kojih se može utvrditi koji odjeljci prospekta odgovaraju kojim zahtjevima za objavljivanje. Prospekt s komentarima na marginama mora biti popraćen dokumentom kojim se utvrđuju sve točke sadržane u relevantnim prilozima Uredbi (EZ) br. 809/2004 koje nisu uključene u prospekt jer nisu bile primjenjive zbog karakteristika izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu ili vrijednosnih papira koji su ponuđeni javnosti ili su uvršteni za trgovanje; |
| --- | --- |

(a)

ako to zahtijeva nadležno tijelo matične države članice u skladu s člankom 25. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 809/2004 ili na vlastitu inicijativu, popis unakrsnog upućivanja kojim se utvrđuju i sve točke iz prilogâ I. do XXX. Uredbi (EZ) br. 809/2004 koje nisu uključene u prospekt jer nisu bile primjenjive zbog karakteristika izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu ili vrijednosnih papira koji su ponuđeni javnosti ili su uvršteni za trgovanje.

Ako se ne dostavi popis unakrsnog upućivanja i ako se redoslijed točaka u nacrtu prospekta ne podudara s redoslijedom informacija utvrđenim u prilozima Uredbi (EZ) br. 809/2004, na marginama nacrta prospekta moraju biti navedeni komentari na temelju kojih se može utvrditi koji odjeljci prospekta odgovaraju kojim zahtjevima za objavljivanje. Prospekt s komentarima na marginama mora biti popraćen dokumentom kojim se utvrđuju sve točke sadržane u relevantnim prilozima Uredbi (EZ) br. 809/2004 koje nisu uključene u prospekt jer nisu bile primjenjive zbog karakteristika izdavatelja, ponuditelja ili osobe koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu ili vrijednosnih papira koji su ponuđeni javnosti ili su uvršteni za trgovanje;

| (b) | ako izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu zatraži da nadležno tijelo matične države članice dopusti izostavljanje informacija iz prospekta u skladu s člankom 8. stavkom 2. Direktive 2003/71/EZ, obrazloženi zahtjev u tu svrhu; |
| --- | --- |

(b)

ako izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu zatraži da nadležno tijelo matične države članice dopusti izostavljanje informacija iz prospekta u skladu s člankom 8. stavkom 2. Direktive 2003/71/EZ, obrazloženi zahtjev u tu svrhu;

| (c) | ako izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu zatraži da nadležno tijelo matične države članice dostavi nadležnom tijelu države članice domaćina, nakon odobrenja prospekta, potvrdu o odobrenju u skladu s člankom 18. stavkom 1. Direktive 2003/71/EZ, zahtjev u tu svrhu; |
| --- | --- |

(c)

ako izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu zatraži da nadležno tijelo matične države članice dostavi nadležnom tijelu države članice domaćina, nakon odobrenja prospekta, potvrdu o odobrenju u skladu s člankom 18. stavkom 1. Direktive 2003/71/EZ, zahtjev u tu svrhu;

| (d) | sve informacije koje su u prospekt uključene upućivanjem, osim ako je takve informacije već odobrilo ili podnijelo isto nadležno tijelo u skladu s člankom 11. Direktive 2003/71/EZ; |
| --- | --- |

(d)

sve informacije koje su u prospekt uključene upućivanjem, osim ako je takve informacije već odobrilo ili podnijelo isto nadležno tijelo u skladu s člankom 11. Direktive 2003/71/EZ;

| (e) | sve ostale informacije koje nadležno tijelo matične države članice utemeljeno smatra potrebnima za pregled te koje je nadležno tijelo izričito zatražilo u tu svrhu. |
| --- | --- |

(e)

sve ostale informacije koje nadležno tijelo matične države članice utemeljeno smatra potrebnima za pregled te koje je nadležno tijelo izričito zatražilo u tu svrhu.

Članak 3.

Izmjene nacrta prospekta

1.   Ako izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu nadležnom tijelu matične države članice nakon podnošenja prvog nacrta prospekta podnese naknadne nacrte prospekta, oni se moraju označiti tako da se istaknu sve izmjene u odnosu na prethodni neoznačeni nacrt prospekta podnesen nadležnom tijelu. Ako su izmjene ograničenih razmjera, smatraju se prihvatljivima označeni isječci nacrta prospekta iz kojih su vidljive sve izmjene u odnosu na prethodni nacrt. Uz nacrt na kojem su istaknute sve izmjene uvijek se mora dostaviti i neoznačeni nacrt prospekta.

Ako izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu zbog tehničkih poteškoća povezanih s označivanjem prospekta ne može ispuniti zahtjeve iz prvog podstavka, dužan je o svakoj izmjeni prethodnog nacrta prospekta pisanim putem obavijestiti nadležno tijelo matične države članice.

2.   Ako je nadležno tijelo matične države članice, u skladu s člankom 5. stavkom 2. ove Uredbe, obavijestilo izdavatelja, ponuditelja ili osobu koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu da smatra kako nacrt prospekta ne ispunjuje zahtjeve koji se odnose na potpunost, uključujući dosljednost danih informacija i njihovu razumljivost, uz naknadno dostavljen nacrt prospekta mora se dostaviti i objašnjenje u pogledu načina na koji je riješena nepotpunost na koju je upozorilo nadležno tijelo.

Ako su izmjene prethodno dostavljenog nacrta prospekta razumljive same po sebi ili se njima jasno rješava nepotpunost na koju je upozorilo nadležno tijelo, dovoljno je navesti gdje su unesene izmjene za rješavanje nepotpunosti.

Članak 4.

Podnošenje konačnog nacrta

1.   Uz iznimku popisa unakrsnog upućivanja navedenog u članku 2. stavku 2. točki (a), konačnom nacrtu prospekta koji se podnosi za odobrenje moraju se priložiti i sve informacije navedene u članku 2. stavku 2. koje su se promijenile od podnošenja prethodnog nacrta. Konačni nacrt prospekta ne smije sadržavati komentare na marginama.

2.   Ako se prethodno podnesene informacije navedene u članku 2. stavku 2. nisu mijenjale, izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu potvrđuje pisanim putem da nije bilo izmjena prethodno podnesenih informacija.

Članak 5.

Primitak i obrada zahtjeva

1.   Nadležno tijelo matične države članice potvrđuje primitak početnog zahtjeva za odobrenje prospekta u pisanom obliku elektroničkim putem što je prije moguće, a najkasnije do kraja radnog vremena drugog radnog dana od primitka. Potvrdom se primitka izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu obavješćuje o svim referentnim brojevima zahtjeva za odobrenje i o kontaktnoj točki u okviru nadležnog tijela kojemu se mogu uputiti pitanja u vezi sa zahtjevom. Datum potvrde primitka ne utječe na datum podnošenja nacrta prospekta, u smislu članka 13. stavka 2. Direktive 2003/71/EZ, od kojeg teku rokovi za obavijesti.

2.   Ako nadležno tijelo matične države članice utemeljeno smatra da su dostavljeni dokumenti nepotpuni ili da su potrebne dodatne informacije, primjerice zbog nedosljednosti ili nerazumljivosti određenih dostavljenih informacija, ono u pisanom obliku elektroničkim putem obavješćuje izdavatelja, ponuditelja ili osobu koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu o potrebi za dodatnim informacijama i razlozima za to.

3.   Ako nadležno tijelo matične države članice smatra da je riječ o manjoj nepotpunosti ili da je vremenski faktor izrazito važan, nadležno tijelo može izdavatelja, ponuditelja ili osobu koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu o tome usmeno obavijestiti te u tom slučaju ne dolazi do prekida rokova za odobrenje prospekta iz članka 13. stavka 4. Direktive 2003/71/EZ.

4.   Ako izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu ne može ili ne želi dostaviti dodatne informacije zatražene u skladu sa stavkom 2., nadležno tijelo matične države članice ima pravo odbiti odobrenje prospekta i prekinuti postupak pregleda.

5.   Nadležno tijelo matične države članice dužno je izdavatelja, ponuditelja ili osobu koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu obavijestiti o svojoj odluci o odobrenju prospekta u pisanom obliku elektroničkim putem na dan donošenja odluke. Ako nadležno tijelo odbije odobriti prospekt, u svojoj odluci mora navesti razloge za odbijanje.

POGLAVLJE II.

OBJAVA PROSPEKTA

Članak 6.

Objava prospekta u elektroničkom obliku

1.   Ako se prospekt objavljuje u elektroničkom obliku u skladu s člankom 14. stavkom 2. točkama (c), (d) ili (e) Direktive 2003/71/EZ, kao jedan dokument ili više njih, za njega vrijedi sljedeće:

| (a) | mora biti lako dostupan pri ulasku na web-mjesto; |
| --- | --- |

(a)

mora biti lako dostupan pri ulasku na web-mjesto;

| (b) | mora biti u elektroničkom obliku koji se može pretraživati i koji se ne može mijenjati; |
| --- | --- |

(b)

mora biti u elektroničkom obliku koji se može pretraživati i koji se ne može mijenjati;

| (c) | ne smije sadržavati hiperpoveznice uz iznimku poveznica na elektroničke adrese na kojima su dostupne informacije uključene upućivanjem; |
| --- | --- |

(c)

ne smije sadržavati hiperpoveznice uz iznimku poveznica na elektroničke adrese na kojima su dostupne informacije uključene upućivanjem;

| (d) | mora biti dostupan za preuzimanje i ispis. |
| --- | --- |

(d)

mora biti dostupan za preuzimanje i ispis.

2.   Ako je prospekt koji sadržava informacije uključene upućivanjem objavljen u elektroničkom obliku, on mora uključivati hiperpoveznice na svaki dokument koji sadržava informacije uključene upućivanjem ili na svaku web-stranicu na kojoj je taj dokument objavljen.

3.   Ako je prospekt za ponudu vrijednosnih papira javnosti stavljen na raspolaganje na web-mjestima izdavatelja ili financijskih posrednika ili uređenih tržišta, oni poduzimaju mjere kako bi izbjegli usmjeravanje na rezidente država članica ili trećih zemalja u kojima se ne provodi ponuda vrijednosnih papira javnosti, primjerice dodavanjem izjave u kojoj se navodi kome je ponuda upućena.

4.   Pristup prospektu objavljenom u elektroničkom obliku ne podliježe:

| (a) | postupku registracije; |
| --- | --- |

(a)

postupku registracije;

| (b) | prihvaćanju izjave o ograničenju pravne odgovornosti; |
| --- | --- |

(b)

prihvaćanju izjave o ograničenju pravne odgovornosti;

| (c) | plaćanju naknade. |
| --- | --- |

(c)

plaćanju naknade.

Članak 7.

Objava konačnih uvjeta

Način objave za konačne uvjete povezane s osnovnim prospektom ne mora nužno biti identičan onome koji se koristi za osnovni prospekt, sve dok se upotrebljava jedan od načina objave iz članka 14. Direktive 2003/71/EZ.

Članak 8.

Objava u novinama

1.   Kako bi se uskladilo s točkom (a) članka 14. stavka 2. Direktive 2003/71/EZ, prospekt se objavljuje u općim ili financijskim informativnim novinama koje imaju nacionalnu ili nadregionalnu nakladu.

2.   Ako nadležno tijelo smatra da novine odabrane za objavu nisu u skladu sa zahtjevima iz stavka 1., ono određuje novine za čiju se nakladu smatra da odgovara toj svrsi, posebno vodeći računa o zemljopisnom području, broju stanovnika i čitalačkim navikama u svakoj državi članici.

Članak 9.

Objava obavijesti

1.   Ako država članica iskoristi mogućnost iz članka 14. stavka 3. Direktive 2003/71/EZ i zatraži objavu obavijesti u kojoj se navodi gdje je i na koji način prospekt stavljen na raspolaganje javnosti, ta se obavijest objavljuje u novinama koje ispunjavaju zahtjeve povezane s objavom prospekata iz članka 8. ove Uredbe.

Ako se obavijest odnosi na prospekt objavljen samo u svrhu uvrštenja vrijednosnih papira za trgovanje na uređenom tržištu, gdje su vrijednosni papiri istog razreda već uvršteni, alternativno se mogu uključiti u službeni list tog uređenog tržišta, neovisno o tome je li taj službeni list u papirnatom ili u elektronskom obliku.

2.   Obavijest se objavljuje najkasnije sljedećeg radnog dana od dana objave prospekta u skladu s člankom 14. stavkom 1. Direktive 2003/71/EZ.

3.   Obavijest sadržava sljedeće informacije:

| (a) | podatke o izdavatelju; |
| --- | --- |

(a)

podatke o izdavatelju;

| (b) | vrstu, razred i iznos vrijednosnih papira koji su predmet ponude i/ili u vezi s kojima se traži uvrštenje za trgovanje, pod uvjetom da su ti elementi poznati u trenutku objave obavijesti; |
| --- | --- |

(b)

vrstu, razred i iznos vrijednosnih papira koji su predmet ponude i/ili u vezi s kojima se traži uvrštenje za trgovanje, pod uvjetom da su ti elementi poznati u trenutku objave obavijesti;

| (c) | predviđeni vremenski plan ponude/uvrštenja za trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

predviđeni vremenski plan ponude/uvrštenja za trgovanje;

| (d) | izjavu da je prospekt objavljen i gdje ga je moguće dobiti; |
| --- | --- |

(d)

izjavu da je prospekt objavljen i gdje ga je moguće dobiti;

| (e) | adrese na kojima su tiskani primjerci dostupni javnosti i razdoblje tijekom kojega će oni biti dostupni javnosti; |
| --- | --- |

(e)

adrese na kojima su tiskani primjerci dostupni javnosti i razdoblje tijekom kojega će oni biti dostupni javnosti;

| (f) | datum obavijesti. |
| --- | --- |

(f)

datum obavijesti.

Članak 10.

Popis odobrenih prospekata

Na popisu odobrenih prospekata objavljenom na web-mjestu nadležnog tijela, u skladu s člankom 14. stavkom 4. Direktive 2003/71/EZ, navodi se način na koji su takvi prospekti stavljeni na raspolaganje javnosti i gdje ih je moguće dobiti.

web

POGLAVLJE III.

OGLASI

Članak 11.

Distribucija oglasa

1.   Ako je distribuiran oglas koji se odnosi na ponudu javnosti ili na uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu i ako je, zato što se pojavila ili je zabilježena značajna nova činjenica, bitna pogreška ili netočnost koja se odnosi na informaciju uključenu u prospekt, naknadno objavljena dopuna prospekta, distribuira se izmijenjeni oglas ako je zbog značajne nove činjenice, bitne pogreške ili netočnosti koja se odnosi na informaciju uključenu u prospekt sadržaj prethodno distribuiranog oglasa netočan ili dovodi u zabludu.

2.   Izmijenjeni oglas upućuje na prethodni oglas i u njemu se jasno navodi da je prethodni oglas izmijenjen zato što je sadržavao netočne informacije ili informacije koje dovode u zabludu te se točno navode razlike između dvije verzije oglasa.

3.   Izmijenjeni oglas distribuira se bez nepotrebne odgode nakon objave dopune. Uz iznimku usmeno distribuiranih oglasa, izmijenjeni oglas distribuira se barem jednakim sredstvima kao i izvorni oglas.

Obveza izmjene oglasa ne primjenjuje se nakon konačnog zatvaranja ponude javnosti ili nakon što započne trgovanje na uređenom tržištu, ovisno o tome što nastupi kasnije.

4.   Ako se u skladu s Direktivom 2003/71/EZ prospekt ne zahtijeva, svi oglasi uključuju upozorenje o tome, osim ako izdavatelj, ponuditelj ili osoba koja traži uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu odluči objaviti prospekt koji je u skladu s Direktivom 2003/71/EZ, Uredbom (EZ) br. 809/2004 i ovom Uredbom.

Članak 12.

Usklađenost u svrhe članka 15. stavka 4. Direktive 2003/71/EZ

Informacije objavljene usmenim ili pisanim putem u vezi s ponudom javnosti ili uvrštenjem za trgovanje na uređenom tržištu, za oglašavanje ili za druge svrhe, ne smiju:

| (a) | biti proturječne informacijama iz prospekta; |
| --- | --- |

(a)

biti proturječne informacijama iz prospekta;

| (b) | odnositi se na informacije koje su proturječne informacijama iz prospekta; |
| --- | --- |

(b)

odnositi se na informacije koje su proturječne informacijama iz prospekta;

| (c) | predstavljati bitno neuravnotežen pregled informacija iz prospekta, uključujući izostavljanjem negativnih aspekata tih informacija ili naglašavanjem pozitivnih aspekata; |
| --- | --- |

(c)

predstavljati bitno neuravnotežen pregled informacija iz prospekta, uključujući izostavljanjem negativnih aspekata tih informacija ili naglašavanjem pozitivnih aspekata;

| (d) | sadržavati alternativna mjerila uspješnosti povezana s izdavateljem, osim ako su sadržana u prospektu. |
| --- | --- |

(d)

sadržavati alternativna mjerila uspješnosti povezana s izdavateljem, osim ako su sadržana u prospektu.

U svrhe točaka (a) do (d), informacije sadržane u prospektu koji je već objavljen sastoje se od informacija uključenih u prospekt ili, ako se prospekt naknadno objavljuje, informacija koje će se uključiti u prospekt.

U svrhe točke (d), alternativna mjerila uspješnosti obuhvaćaju mjerila uspješnosti koja su financijska mjerila protekle ili buduće financijske uspješnosti, financijskog položaja ili novčanih tokova, osim financijskih mjerila definiranih u primjenjivom okviru financijskog izvještavanja.

POGLAVLJE IV.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 13.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 809/2004

Uredba (EZ) br. 809/2004 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 1. brišu se stavci 5. i 6. |
| --- | --- |

1.

U članku 1. brišu se stavci 5. i 6.

| 2. | Brišu se članci 29. do 34. |
| --- | --- |

2.

Brišu se članci 29. do 34.

Članak 14.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 30. studenoga 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 345, 31.12.2003., str. 64.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 809/2004 od 29. travnja 2004. o provedbi Direktive 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu informacija koje sadrže prospekti te o njihovom obliku, upućivanju na informacije i objavljivanju takvih prospekata i distribuciji oglasa (SL L 149, 30.4.2004., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

3

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/21

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/302

оd 25. veljače 2016.

o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, s ciljem primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinom robom. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, s ciljem primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

| (3) | U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu (1) tablice u Prilogu ovoj Uredbi trebalo bi razvrstati pod odgovarajuću oznaku KN iz stupca (2) na temelju obrazloženja navedenog u stupcu (3) te tablice. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu (1) tablice u Prilogu ovoj Uredbi trebalo bi razvrstati pod odgovarajuću oznaku KN iz stupca (2) na temelju obrazloženja navedenog u stupcu (3) te tablice.

| (4) | Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) osoba kojoj su izdane obvezujuće tarifne informacije za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, može nastaviti navoditi te informacije tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) osoba kojoj su izdane obvezujuće tarifne informacije za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, može nastaviti navoditi te informacije tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

| (5) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Roba opisana u stupcu (1) tablice u Prilogu razvrstava se u okviru kombinirane nomenklature pod oznaku KN iz stupca (2) te tablice.

Članak 2.

Obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. veljače 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Stephen QUEST

Glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  
  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Opis robe | Razvrstavanje (oznaka KN) | Obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Proizvod u obliku plastične ploče za crtanje dimenzija otprilike 31 cm × 32 cm, sa svijetlom plastičnom višeslojnom magnetnom površinom za crtanje i brisanje. Ta je površina okružena plastičnim okvirom i pričvršćena na njega.
  Plastična olovka za crtanje s metalnim vrškom vezana je za ploču pomoću uzice. Vrškom olovke pritisne se površina ploče te se tako stvaraju slike, slova itd., koristeći se magnetskim svojstvima površine. Četiri mala magnetna plastična pečata, kojima se na površini ploče mogu otisnuti likovi, labavo su položena u plastični okvir.
  Funkcija brisanja vrši se podizanjem gornjeg plastičnog sloja; mehanizam za podizanje gornjeg sloja, kojim se isključuje magnetska funkcija, ugrađen je na dnu ploče za crtanje.
  Proizvod je namijenjen za zabavu djece.
  Vidjeti sliku (*1). | 9503 00 95 | Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1, 3 (a), 3 (b) i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature i nazivima oznaka KN 9503 00 i 9503 00 95 .
  Razvrstavanje u tarifni broj 9610 kao pločica ili ploča s površinom za pisanje ili crtanje isključeno je jer se proizvod ne upotrebljava za pisanje ili crtanje pisaljkama od škriljevca ili flomasterima s vrškom od pusta ili vlakana (vidjeti i napomene s objašnjenjem harmoniziranog sustava za tarifni broj 9610 ).
  Proizvod ima obilježja igračke iz tarifnog broja 9503 . Budući da tarifni broj 9503 sadržava najtočniji opis, isključeno je i razvrstavanje u tarifni broj 3926 kao ostali proizvodi od plastike.
  Proizvod je mješoviti proizvod u smislu općeg pravila 3 (b). Sastoji se od plastike i magnetne površine, koji zajedno čine cjelinu (vidjeti i napomene s objašnjenjem HS-a za opće pravilo 3 (b), (IX)).
  Okvir i površina napravljeni su od plastike. Plastične komponente prevladavaju te proizvodu daju bitnu značajku u smislu općeg pravila 3 (b).
  Proizvod se stoga razvrstava pod oznaku KN 9503 00 95 kao ostale igračke od plastike. |

Opis robe

Razvrstavanje (oznaka KN)

Obrazloženje

(1)

(2)

(3)

Proizvod u obliku plastične ploče za crtanje dimenzija otprilike 31 cm × 32 cm, sa svijetlom plastičnom višeslojnom magnetnom površinom za crtanje i brisanje. Ta je površina okružena plastičnim okvirom i pričvršćena na njega.

Plastična olovka za crtanje s metalnim vrškom vezana je za ploču pomoću uzice. Vrškom olovke pritisne se površina ploče te se tako stvaraju slike, slova itd., koristeći se magnetskim svojstvima površine. Četiri mala magnetna plastična pečata, kojima se na površini ploče mogu otisnuti likovi, labavo su položena u plastični okvir.

Funkcija brisanja vrši se podizanjem gornjeg plastičnog sloja; mehanizam za podizanje gornjeg sloja, kojim se isključuje magnetska funkcija, ugrađen je na dnu ploče za crtanje.

Proizvod je namijenjen za zabavu djece.

Vidjeti sliku (*1).

9503 00 95

Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1, 3 (a), 3 (b) i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature i nazivima oznaka KN 9503 00 i 9503 00 95 .

Razvrstavanje u tarifni broj 9610 kao pločica ili ploča s površinom za pisanje ili crtanje isključeno je jer se proizvod ne upotrebljava za pisanje ili crtanje pisaljkama od škriljevca ili flomasterima s vrškom od pusta ili vlakana (vidjeti i napomene s objašnjenjem harmoniziranog sustava za tarifni broj 9610 ).

Proizvod ima obilježja igračke iz tarifnog broja 9503 . Budući da tarifni broj 9503 sadržava najtočniji opis, isključeno je i razvrstavanje u tarifni broj 3926 kao ostali proizvodi od plastike.

Proizvod je mješoviti proizvod u smislu općeg pravila 3 (b). Sastoji se od plastike i magnetne površine, koji zajedno čine cjelinu (vidjeti i napomene s objašnjenjem HS-a za opće pravilo 3 (b), (IX)).

Okvir i površina napravljeni su od plastike. Plastične komponente prevladavaju te proizvodu daju bitnu značajku u smislu općeg pravila 3 (b).

Proizvod se stoga razvrstava pod oznaku KN 9503 00 95 kao ostale igračke od plastike.

---

(*1)  Slika je samo informativne naravi.

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/24

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/303

оd 1. ožujka 2016.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pane Toscano (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 3. točku (b),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Pane Toscano” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Pane Toscano” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Prigovorom od 12. studenoga 2013. i obrazloženom izjavom o prigovoru od 10. prosinca 2013. Ujedinjena Kraljevina podnijela je prigovor na registraciju na temelju članka 51. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Prigovorom od 12. studenoga 2013. unesenim u poštanski registar Komisije 19. studenoga 2013. Belgija je podnijela prigovor na registraciju na temelju članka 51. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Prigovor koji je poslala Belgija već je uključivao sve elemente obrazložene izjave o prigovoru. Dopisom od 15. siječnja 2014. Belgija je poslala opsežniju obrazloženu izjavu o prigovoru na temelju članka 51. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Oba se prigovora smatraju dopuštenima. |
| --- | --- |

(2)

Prigovorom od 12. studenoga 2013. i obrazloženom izjavom o prigovoru od 10. prosinca 2013. Ujedinjena Kraljevina podnijela je prigovor na registraciju na temelju članka 51. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Prigovorom od 12. studenoga 2013. unesenim u poštanski registar Komisije 19. studenoga 2013. Belgija je podnijela prigovor na registraciju na temelju članka 51. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Prigovor koji je poslala Belgija već je uključivao sve elemente obrazložene izjave o prigovoru. Dopisom od 15. siječnja 2014. Belgija je poslala opsežniju obrazloženu izjavu o prigovoru na temelju članka 51. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Oba se prigovora smatraju dopuštenima.

| (3) | Dopisima od 24. siječnja 2014. i 13. veljače 2014., Komisija je pozvala Italiju i Ujedinjenu Kraljevinu te Italiju i Belgiju da provedu odgovarajuća savjetovanja kako bi se međusobno dogovorile u skladu sa svojim unutarnjim postupcima. |
| --- | --- |

(3)

Dopisima od 24. siječnja 2014. i 13. veljače 2014., Komisija je pozvala Italiju i Ujedinjenu Kraljevinu te Italiju i Belgiju da provedu odgovarajuća savjetovanja kako bi se međusobno dogovorile u skladu sa svojim unutarnjim postupcima.

| (4) | Dogovor među strankama nije postignut. |
| --- | --- |

(4)

Dogovor među strankama nije postignut.

| (5) | Budući da nije postignut dogovor, Komisija treba donijeti odluku u skladu s postupkom iz članka 52. stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

(5)

Budući da nije postignut dogovor, Komisija treba donijeti odluku u skladu s postupkom iz članka 52. stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| (6) | U skladu s člankom 10. stavkom 1. točkama (a) i (d) Uredbe (EU) br. 1151/2012 podnositelji prigovora tvrdili su da je registracija naziva „Pane Toscano” kao zaštićene oznake izvornosti protivna članku 5. i članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1151/2012 te da je naziv „Pane Toscano” generički. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 10. stavkom 1. točkama (a) i (d) Uredbe (EU) br. 1151/2012 podnositelji prigovora tvrdili su da je registracija naziva „Pane Toscano” kao zaštićene oznake izvornosti protivna članku 5. i članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1151/2012 te da je naziv „Pane Toscano” generički.

| (7) | Podnositelji prigovora tvrde da se meka pšenica koja se žanje u Toskani sastoji od sorti pšenice koje se uzgajaju u većini zemlje. Te se sorte ne mogu smatrati autohtonim sortama ili specifičnim toskanskim sortama. Prerada žita kako bi se dobilo brašno tipa „0” koje sadrži pšenične klice, a provodi se u određenom zemljopisnom području, slična je preradi koja se provodi svugdje u Italiji te u Europi općenito. Budući da je za postizanje prave mješavine prikladne za namjenu brašna potrebno pomiješati različite vrste meke pšenice, proizvod zapravo karakteriziraju tehnološke karakteristike brašna, a ne podrijetlo meke pšenice. Tehnološke karakteristike mekog brašna tipa „0” koje sadrži pšenične klice čija je upotreba obavezna u proizvodnji kruha „Pane Toscano” generičke su i nisu specifične za Toskanu. Zahtjev je proturječan u točki 5.2. u kojoj se navodi da su visoka hranjiva vrijednost i laka probavljivost proizvoda posljedica upotrebe mješavine brašna, dok je u točki 3.3. navedena upotreba samo jednog specifičnog tipa brašna, a to je meko brašno tipa „0” koje sadrži pšenične klice. Iz zahtjeva se ne može iščitati uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kakvoće ili značajki proizvoda. To potvrđuje činjenica da se u jedinstvenom dokumentu mora pozivati na „temeljito poznavanje”„umijeća pekara”, koje se smatra „od presudne važnosti” u „kontekstu u kojem uzajamno djeluju različiti elementi”. Skladištenje brašna u mlinu tijekom odgovarajućeg vremenskog razdoblja kako bi se osigurao proces tzv. „maturazione” nije specifično. Riječ je o uobičajenoj praksi koja se primjenjuje u cijeloj Europskoj uniji. Predloženi naziv za registraciju „Pane Toscano” obično se koristi u cijeloj Toskani za nekoliko vrsta kruha koji se vjerojatno ne proizvode na način opisan u zahtjevu. Osim toga, u Italiji se „Pane Toscano” smatra sinonimom za kruh bez soli. |
| --- | --- |

(7)

Podnositelji prigovora tvrde da se meka pšenica koja se žanje u Toskani sastoji od sorti pšenice koje se uzgajaju u većini zemlje. Te se sorte ne mogu smatrati autohtonim sortama ili specifičnim toskanskim sortama. Prerada žita kako bi se dobilo brašno tipa „0” koje sadrži pšenične klice, a provodi se u određenom zemljopisnom području, slična je preradi koja se provodi svugdje u Italiji te u Europi općenito. Budući da je za postizanje prave mješavine prikladne za namjenu brašna potrebno pomiješati različite vrste meke pšenice, proizvod zapravo karakteriziraju tehnološke karakteristike brašna, a ne podrijetlo meke pšenice. Tehnološke karakteristike mekog brašna tipa „0” koje sadrži pšenične klice čija je upotreba obavezna u proizvodnji kruha „Pane Toscano” generičke su i nisu specifične za Toskanu. Zahtjev je proturječan u točki 5.2. u kojoj se navodi da su visoka hranjiva vrijednost i laka probavljivost proizvoda posljedica upotrebe mješavine brašna, dok je u točki 3.3. navedena upotreba samo jednog specifičnog tipa brašna, a to je meko brašno tipa „0” koje sadrži pšenične klice. Iz zahtjeva se ne može iščitati uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kakvoće ili značajki proizvoda. To potvrđuje činjenica da se u jedinstvenom dokumentu mora pozivati na „temeljito poznavanje”„umijeća pekara”, koje se smatra „od presudne važnosti” u „kontekstu u kojem uzajamno djeluju različiti elementi”. Skladištenje brašna u mlinu tijekom odgovarajućeg vremenskog razdoblja kako bi se osigurao proces tzv. „maturazione” nije specifično. Riječ je o uobičajenoj praksi koja se primjenjuje u cijeloj Europskoj uniji. Predloženi naziv za registraciju „Pane Toscano” obično se koristi u cijeloj Toskani za nekoliko vrsta kruha koji se vjerojatno ne proizvode na način opisan u zahtjevu. Osim toga, u Italiji se „Pane Toscano” smatra sinonimom za kruh bez soli.

| (8) | U procesu praćenja postupka prigovora podnositelji prigovora također su utvrdili da je u specifikaciju proizvoda trebalo uključiti pravila o podrijetlu sjemena te da utjecaj temperature na karakteristike brašna, kako tvrdi podnositelj zahtjeva, nije znanstveno dokazan. |
| --- | --- |

(8)

U procesu praćenja postupka prigovora podnositelji prigovora također su utvrdili da je u specifikaciju proizvoda trebalo uključiti pravila o podrijetlu sjemena te da utjecaj temperature na karakteristike brašna, kako tvrdi podnositelj zahtjeva, nije znanstveno dokazan.

| (9) | Unatoč prethodno spomenutim navodima koje su dostavili podnositelji prigovora, primjereno je registrirati naziv „Pane Toscano” kao zaštićenu oznaku izvornosti iz sljedećih razloga. |
| --- | --- |

(9)

Unatoč prethodno spomenutim navodima koje su dostavili podnositelji prigovora, primjereno je registrirati naziv „Pane Toscano” kao zaštićenu oznaku izvornosti iz sljedećih razloga.

| (10) | Naziv za registraciju odnosi se na proizvod „kruh”, a ne na brašno ili pšenicu. Stoga je potrebno usredotočiti se na proizvod „kruh” kako bi se provjerilo posjeduje li kakvoću ili značajke koje u načelu ili isključivo ovise o određenom zemljopisnom okruženju i njemu svojstvenim prirodnim i ljudskim čimbenicima. |
| --- | --- |

(10)

Naziv za registraciju odnosi se na proizvod „kruh”, a ne na brašno ili pšenicu. Stoga je potrebno usredotočiti se na proizvod „kruh” kako bi se provjerilo posjeduje li kakvoću ili značajke koje u načelu ili isključivo ovise o određenom zemljopisnom okruženju i njemu svojstvenim prirodnim i ljudskim čimbenicima.

| (11) | Kakvoća ili značajke proizvoda pod nazivom „Pane Toscano” koje su isključivo nastale pod utjecajem određenog zemljopisnog okruženja iscrpno su opisane u jedinstvenom dokumentu i u specifikacijama proizvoda: njegova trajnost, aroma prženih lješnjaka, „neutralan”, odnosno neslan okus sredine, hrskava kora, sredina bijele boje ili boje slonovače s nepravilnim rupicama, visoka hranjiva vrijednost i laka probavljivost koje su posljedica upotrebe mješavine brašna s niskim udjelima glutena, visoka hranjiva vrijednost brašna koje prirodno sadrži izvorne pšenične klice (za razliku od današnje uobičajene prakse dodavanja pšeničnih klica tijekom obrade) te tradicionalno izbjegavanje korištenja soli tijekom pripreme. |
| --- | --- |

(11)

Kakvoća ili značajke proizvoda pod nazivom „Pane Toscano” koje su isključivo nastale pod utjecajem određenog zemljopisnog okruženja iscrpno su opisane u jedinstvenom dokumentu i u specifikacijama proizvoda: njegova trajnost, aroma prženih lješnjaka, „neutralan”, odnosno neslan okus sredine, hrskava kora, sredina bijele boje ili boje slonovače s nepravilnim rupicama, visoka hranjiva vrijednost i laka probavljivost koje su posljedica upotrebe mješavine brašna s niskim udjelima glutena, visoka hranjiva vrijednost brašna koje prirodno sadrži izvorne pšenične klice (za razliku od današnje uobičajene prakse dodavanja pšeničnih klica tijekom obrade) te tradicionalno izbjegavanje korištenja soli tijekom pripreme.

| (12) | Ove posebne kvalitete i značajke nastale su kao posljedica prirodnih i ljudskih čimbenika koji prevladavaju u zemljopisnom okruženju određenog zemljopisnog područja. |
| --- | --- |

(12)

Ove posebne kvalitete i značajke nastale su kao posljedica prirodnih i ljudskih čimbenika koji prevladavaju u zemljopisnom okruženju određenog zemljopisnog područja.

| (13) | Kako je naveo podnositelj zahtjeva, veza zemljopisnog područja, kakvoće i značajki proizvoda ZOI „Pane Toscano” neodvojiva je od dugotrajnog postupka obrade koji omogućuje starter tijestu da iz nesoljenog brašna sa pšeničnim klicama izdvoji one značajke koje tijekom pečenja kruhu daju karakterističan okus, izgled i trajnost. Pšenične klice prirodno prisutne u brašnu nakon procesa mljevenja, koji je detaljno opisan u tekstu specifikacije proizvoda, istodobno utječu na hranjivu vrijednost kruha „Pane Toscano” i na postupke dizanja tijesta jer su bogate enzimima koji pomažu u razgradnji šećera. Stručna upotreba kiselog tijesta omogućuje mliječno-kiselu fermentaciju i stvaranje spojeva koji tijekom pečenja kruhu daju karakterističnu aromu i okus. Posebno je važno da starter od kiselog tijesta reagira s brašnima koja posjeduju točne značajke navedene u specifikaciji proizvoda (mekoća, niska vrijednost W i srednja vrijednost P/L). Zbog značajne klimatološke posebnosti, takve karakteristike svojstvene su brašnima koja se dobivaju od vrste pšenice uzgojene u Toskani, a ne u okolnim područjima. Nekorištenje soli utječe na postupke fermentacije, ali isto tako daje jedinstven okus ovom proizvodu. U ovom kontekstu, u kojem uzajamno djeluju različiti elementi, od presudne je važnosti umijeće pekara, posebno u pogledu parametara kakvoće, pripreme kiselog tijesta i koraka dizanja i pečenja. Ljudski i prirodni čimbenici međusobno su tijesno povezani i spojeni u dinamičnu strukturu koja na globalnoj razini predstavlja vezu između područja i kakvoće proizvoda. |
| --- | --- |

(13)

Kako je naveo podnositelj zahtjeva, veza zemljopisnog područja, kakvoće i značajki proizvoda ZOI „Pane Toscano” neodvojiva je od dugotrajnog postupka obrade koji omogućuje starter tijestu da iz nesoljenog brašna sa pšeničnim klicama izdvoji one značajke koje tijekom pečenja kruhu daju karakterističan okus, izgled i trajnost. Pšenične klice prirodno prisutne u brašnu nakon procesa mljevenja, koji je detaljno opisan u tekstu specifikacije proizvoda, istodobno utječu na hranjivu vrijednost kruha „Pane Toscano” i na postupke dizanja tijesta jer su bogate enzimima koji pomažu u razgradnji šećera. Stručna upotreba kiselog tijesta omogućuje mliječno-kiselu fermentaciju i stvaranje spojeva koji tijekom pečenja kruhu daju karakterističnu aromu i okus. Posebno je važno da starter od kiselog tijesta reagira s brašnima koja posjeduju točne značajke navedene u specifikaciji proizvoda (mekoća, niska vrijednost W i srednja vrijednost P/L). Zbog značajne klimatološke posebnosti, takve karakteristike svojstvene su brašnima koja se dobivaju od vrste pšenice uzgojene u Toskani, a ne u okolnim područjima. Nekorištenje soli utječe na postupke fermentacije, ali isto tako daje jedinstven okus ovom proizvodu. U ovom kontekstu, u kojem uzajamno djeluju različiti elementi, od presudne je važnosti umijeće pekara, posebno u pogledu parametara kakvoće, pripreme kiselog tijesta i koraka dizanja i pečenja. Ljudski i prirodni čimbenici međusobno su tijesno povezani i spojeni u dinamičnu strukturu koja na globalnoj razini predstavlja vezu između područja i kakvoće proizvoda.

| (14) | Protiv ovog opisa proizvoda koju je dostavio podnositelj zahtjeva, podnositelji prigovora iznijeli su neuvjerljive argumente koji ne mogu ugroziti utemeljenost zahtjeva. |
| --- | --- |

(14)

Protiv ovog opisa proizvoda koju je dostavio podnositelj zahtjeva, podnositelji prigovora iznijeli su neuvjerljive argumente koji ne mogu ugroziti utemeljenost zahtjeva.

| (15) | Iako je istinita činjenica da sorte meke pšenice koje se koriste u proizvodnji proizvoda pod nazivom „Pane Toscano” nisu specifične samo za Toskanu, već ih se može naći i u drugim regijama Italije i Europe, ona nije relevantna. Sorte pšenice navedene za proizvodnju kruha „Pane Toscano” nisu spomenute u specifikaciji proizvoda kao zaseban element specifičnosti. Zapravo je nekoliko sorti pšenice koje se mogu upotrijebiti za izradu brašna za proizvod „Pane Toscano” podrijetlom iz Toskane, ali to nije od presudne važnosti. U specifikaciji proizvoda i jedinstvenom dokumentu objašnjeno je da je najvažniji element utjecaj okoline na pšenicu. Iako dijele isto genetsko nasljeđe, sorte pšenice dobivaju specifične karakteristike zbog utjecaja klimatskih uvjeta. Iste vrste uzgajane u drugim područjima, čak i područjima susjednima Toskani, ne odlikuju se istim komercijalnim i tehničkim parametrima potrebnima za proizvodnju kruha „Pane Toscano”. U konkretnom slučaju, toskanski fenotipi ovih vrsta pšenice, zbog utjecaja klimatskih uvjeta te posebno zbog niskih temperatura, rezultiraju brašnima specifičnih parametara (tvrdoća, vrijednost W i vrijednost P/L) koji su prikladni za proizvodnju kruha „Pane Toscano”. |
| --- | --- |

(15)

Iako je istinita činjenica da sorte meke pšenice koje se koriste u proizvodnji proizvoda pod nazivom „Pane Toscano” nisu specifične samo za Toskanu, već ih se može naći i u drugim regijama Italije i Europe, ona nije relevantna. Sorte pšenice navedene za proizvodnju kruha „Pane Toscano” nisu spomenute u specifikaciji proizvoda kao zaseban element specifičnosti. Zapravo je nekoliko sorti pšenice koje se mogu upotrijebiti za izradu brašna za proizvod „Pane Toscano” podrijetlom iz Toskane, ali to nije od presudne važnosti. U specifikaciji proizvoda i jedinstvenom dokumentu objašnjeno je da je najvažniji element utjecaj okoline na pšenicu. Iako dijele isto genetsko nasljeđe, sorte pšenice dobivaju specifične karakteristike zbog utjecaja klimatskih uvjeta. Iste vrste uzgajane u drugim područjima, čak i područjima susjednima Toskani, ne odlikuju se istim komercijalnim i tehničkim parametrima potrebnima za proizvodnju kruha „Pane Toscano”. U konkretnom slučaju, toskanski fenotipi ovih vrsta pšenice, zbog utjecaja klimatskih uvjeta te posebno zbog niskih temperatura, rezultiraju brašnima specifičnih parametara (tvrdoća, vrijednost W i vrijednost P/L) koji su prikladni za proizvodnju kruha „Pane Toscano”.

| (16) | S obzirom na navedeno neutemeljena je i primjedba da su tehnološke karakteristike mekog brašna potrebne za proizvodnju kruha „Pane Toscano” generičke; meko brašno potrebno za proizvodnju kruha „Pane Toscano” nije brašno koje sadrži pšenične klice, kako navode podnositelji prigovora, već brašno u koje su uključene pšenične klice. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na navedeno neutemeljena je i primjedba da su tehnološke karakteristike mekog brašna potrebne za proizvodnju kruha „Pane Toscano” generičke; meko brašno potrebno za proizvodnju kruha „Pane Toscano” nije brašno koje sadrži pšenične klice, kako navode podnositelji prigovora, već brašno u koje su uključene pšenične klice.

| (17) | Definicijom zaštićene oznake izvornosti ne zahtijeva se da proizvod bude proizveden postupkom koji je specifičan za određeno zemljopisno područje. Stoga se u tom pogledu prerada žita mljevenjem kako bi se dobilo brašno i skladištenje brašna u mlinu ne mogu osporiti. Ti su postupci opisani u specifikaciji proizvoda zato što je proizvođače potrebno obavijestiti o konkretnim detaljima tih procesa. U svakom slučaju, u ovom specifičnom predmetu postupak mljevenja specifičan je zato što doprinosi jednom od glavnih svojstava završnog proizvoda, omogućavanjem zadržavanja izvornih klica pšenice u brašnu. |
| --- | --- |

(17)

Definicijom zaštićene oznake izvornosti ne zahtijeva se da proizvod bude proizveden postupkom koji je specifičan za određeno zemljopisno područje. Stoga se u tom pogledu prerada žita mljevenjem kako bi se dobilo brašno i skladištenje brašna u mlinu ne mogu osporiti. Ti su postupci opisani u specifikaciji proizvoda zato što je proizvođače potrebno obavijestiti o konkretnim detaljima tih procesa. U svakom slučaju, u ovom specifičnom predmetu postupak mljevenja specifičan je zato što doprinosi jednom od glavnih svojstava završnog proizvoda, omogućavanjem zadržavanja izvornih klica pšenice u brašnu.

| (18) | Pravilom o miješanju sorti pšenice kako bi se dobila odgovarajuća mješavina za proizvodnju kruha „Pane Toscano” ne osporava se važnost podrijetla pšenice. Naprotiv, to se pravilo može smatrati potvrdom činjenice da same sorte nisu relevantne. Osim toga, znanje o miješanju sorti može se smatrati ljudskim čimbenikom koji je dio zemljopisnog okruženja. |
| --- | --- |

(18)

Pravilom o miješanju sorti pšenice kako bi se dobila odgovarajuća mješavina za proizvodnju kruha „Pane Toscano” ne osporava se važnost podrijetla pšenice. Naprotiv, to se pravilo može smatrati potvrdom činjenice da same sorte nisu relevantne. Osim toga, znanje o miješanju sorti može se smatrati ljudskim čimbenikom koji je dio zemljopisnog okruženja.

| (19) | Ne postoji proturječnost u točki 5.2. jedinstvenog dokumenta: izraz „koje su posljedica upotrebe mješavine brašna s niskim udjelima glutena” treba tumačiti kao „koje su posljedica upotrebe mješavine sorti pšenice”, kao što se može jasno zaključiti iz čitanja jedinstvenog dokumenta zajedno sa specifikacijama proizvoda, te posebno točke 5.1. specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

(19)

Ne postoji proturječnost u točki 5.2. jedinstvenog dokumenta: izraz „koje su posljedica upotrebe mješavine brašna s niskim udjelima glutena” treba tumačiti kao „koje su posljedica upotrebe mješavine sorti pšenice”, kao što se može jasno zaključiti iz čitanja jedinstvenog dokumenta zajedno sa specifikacijama proizvoda, te posebno točke 5.1. specifikacije proizvoda.

| (20) | Nije točno da su umijeće i znanje pekara „najvažniji” element poveznice. Zapravo je riječ o pogrešci u prijevodu engleske verzije jedinstvenog dokumenta. U jedinstvenom dokumentu navedeno je da je u kontekstu u kojem uzajamno djeluju različiti elementi umijeće pekara od presudne važnosti. Ne može se osporiti da je velika važnost ljudskog čimbenika kao sastavnog dijela povezanosti između svojstava proizvoda koji nosi zaštićenu oznaku izvornosti i njegova određenog zemljopisnog područja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

(20)

Nije točno da su umijeće i znanje pekara „najvažniji” element poveznice. Zapravo je riječ o pogrešci u prijevodu engleske verzije jedinstvenog dokumenta. U jedinstvenom dokumentu navedeno je da je u kontekstu u kojem uzajamno djeluju različiti elementi umijeće pekara od presudne važnosti. Ne može se osporiti da je velika važnost ljudskog čimbenika kao sastavnog dijela povezanosti između svojstava proizvoda koji nosi zaštićenu oznaku izvornosti i njegova određenog zemljopisnog područja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| (21) | Neutemeljena je tvrdnja da se predloženi naziv „Pane Toscano” obično koristi u cijeloj Toskani za nekoliko vrsta kruha koji se vjerojatno ne proizvode na način opisan u zahtjevu. Registracija naziva nije spriječena činjenicom da se naziv za koji se podnosi zahtjev za registraciju koristi u vezi s proizvodima za koje ne vrijede pravila uključena u predloženu specifikaciju proizvoda. Svrha registracije zakonito može biti usklađivanje načina proizvodnje proizvoda koji se stavljaju na tržište pod određenim nazivom. Tvrdnja da je u Italiji naziv „Pane Toscano” sinonim za kruh bez soli nije potkrijepljena nikakvim dokazima. Osim toga, treba napomenuti da nije podnesen prigovor na registraciju naziva „Pane Toscano” kao zaštićene oznake izvornosti tijekom nacionalnog postupka prigovora. |
| --- | --- |

(21)

Neutemeljena je tvrdnja da se predloženi naziv „Pane Toscano” obično koristi u cijeloj Toskani za nekoliko vrsta kruha koji se vjerojatno ne proizvode na način opisan u zahtjevu. Registracija naziva nije spriječena činjenicom da se naziv za koji se podnosi zahtjev za registraciju koristi u vezi s proizvodima za koje ne vrijede pravila uključena u predloženu specifikaciju proizvoda. Svrha registracije zakonito može biti usklađivanje načina proizvodnje proizvoda koji se stavljaju na tržište pod određenim nazivom. Tvrdnja da je u Italiji naziv „Pane Toscano” sinonim za kruh bez soli nije potkrijepljena nikakvim dokazima. Osim toga, treba napomenuti da nije podnesen prigovor na registraciju naziva „Pane Toscano” kao zaštićene oznake izvornosti tijekom nacionalnog postupka prigovora.

| (22) | Potreba za pravilima o podrijetlu sjemena nije dovoljno obrazložena. Zaključci o utjecaju temperatura na karakteristike pšenice koja se uzgaja u Toskani rezultat su studije utjecaja klime temeljene na statističkim podatcima prikupljanima u razdoblju od 29 godina. Podnositelji prigovora nisu ponudili pozitivne dokaze kojima bi mogli opovrgnuti studiju. |
| --- | --- |

(22)

Potreba za pravilima o podrijetlu sjemena nije dovoljno obrazložena. Zaključci o utjecaju temperatura na karakteristike pšenice koja se uzgaja u Toskani rezultat su studije utjecaja klime temeljene na statističkim podatcima prikupljanima u razdoblju od 29 godina. Podnositelji prigovora nisu ponudili pozitivne dokaze kojima bi mogli opovrgnuti studiju.

| (23) | Na temelju prethodno navedenoga naziv „Pane Toscano” potrebno je upisati u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla. |
| --- | --- |

(23)

Na temelju prethodno navedenoga naziv „Pane Toscano” potrebno je upisati u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla.

| (24) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za politiku kakvoće poljoprivrednih proizvoda, |
| --- | --- |

(24)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za politiku kakvoće poljoprivrednih proizvoda,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Pane Toscano” (ZOI) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 2.3. Kruh, tjestenina, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. ožujka 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 235, 14.8.2013., str. 19.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 оd 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/28

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/304

оd 2. ožujka 2016.

o upisu naziva u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (ZTS))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1. i članak 52. stavak 3. točku (a),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Austrije za upis naziva „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Austrije za upis naziva „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Komisija je 17. prosinca 2014. zaprimila tri prigovora Njemačke (podnijela su ih udruženja Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., Gläeserne Molkerei GmbH and Bauernverband Mecklenburg-Vorpommern e.V.) koje su sadržavale i obrazložene izjave o prigovoru. Njemačko udruženje VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) 30. prosinca 2014. izravno je Komisiji podnijelo prigovor. Dana 5. siječnja 2015. Njemačka je poslala Komisiji drugi prigovor (podnijelo ga je udruženje Deutsche Heumilchgesellschaft mbH). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 17. prosinca 2014. zaprimila tri prigovora Njemačke (podnijela su ih udruženja Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., Gläeserne Molkerei GmbH and Bauernverband Mecklenburg-Vorpommern e.V.) koje su sadržavale i obrazložene izjave o prigovoru. Njemačko udruženje VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) 30. prosinca 2014. izravno je Komisiji podnijelo prigovor. Dana 5. siječnja 2015. Njemačka je poslala Komisiji drugi prigovor (podnijelo ga je udruženje Deutsche Heumilchgesellschaft mbH).

| (3) | Nije pokrenut postupak na temelju prigovora koji je udruženje VHM izravno poslalo Komisiji. U skladu s člankom 51. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom, koja ima sjedište ili boravište u državi članici u kojoj nije podnesen prigovor, može podnijeti prigovor državi članici u kojoj je podnesen zahtjev. Stoga udruženju VHM nije bilo dopušteno podnijeti prigovor ili izjavu o prigovoru izravno Komisiji. |
| --- | --- |

(3)

Nije pokrenut postupak na temelju prigovora koji je udruženje VHM izravno poslalo Komisiji. U skladu s člankom 51. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom, koja ima sjedište ili boravište u državi članici u kojoj nije podnesen prigovor, može podnijeti prigovor državi članici u kojoj je podnesen zahtjev. Stoga udruženju VHM nije bilo dopušteno podnijeti prigovor ili izjavu o prigovoru izravno Komisiji.

| (4) | Postupak na temelju prigovora Njemačke koji je podnesen 5. siječnja 2015. nije pokrenut. U skladu s člankom 51. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, prigovor bi se trebao podnijeti u roku od tri mjeseca od datuma objave u Službenom listu Europske unije. Taj je rok premašen za prigovor zaprimljen 5. siječnja 2015. |
| --- | --- |

(4)

Postupak na temelju prigovora Njemačke koji je podnesen 5. siječnja 2015. nije pokrenut. U skladu s člankom 51. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, prigovor bi se trebao podnijeti u roku od tri mjeseca od datuma objave u Službenom listu Europske unije. Taj je rok premašen za prigovor zaprimljen 5. siječnja 2015.

| (5) | Komisija je ispitala tri prigovora koja je Njemačka podnijela 17. prosinca 2014. i utvrdila da su opravdana. Stoga je dopisom od 19. veljače 2015. pozvala zainteresirane strane da provedu odgovarajuća savjetovanja kako bi se međusobno dogovorile u skladu sa svojim unutarnjim postupcima. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je ispitala tri prigovora koja je Njemačka podnijela 17. prosinca 2014. i utvrdila da su opravdana. Stoga je dopisom od 19. veljače 2015. pozvala zainteresirane strane da provedu odgovarajuća savjetovanja kako bi se međusobno dogovorile u skladu sa svojim unutarnjim postupcima.

| (6) | Povučen je prigovor koji je Njemačka podnijela 17. prosinca 2014., a odnosi se na prigovor koji je podnijelo udruženje Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V. |
| --- | --- |

(6)

Povučen je prigovor koji je Njemačka podnijela 17. prosinca 2014., a odnosi se na prigovor koji je podnijelo udruženje Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V.

| (7) | Rok za savjetovanje produljen je za tri dodatna mjeseca. |
| --- | --- |

(7)

Rok za savjetovanje produljen je za tri dodatna mjeseca.

| (8) | Austrija i Njemačka postigle su dogovor, o čemu su obavijestile Komisiju 10. kolovoza 2015. |
| --- | --- |

(8)

Austrija i Njemačka postigle su dogovor, o čemu su obavijestile Komisiju 10. kolovoza 2015.

| (9) | Budući da je on u skladu s odredbama Uredbe (EU) br. 1151/2012 i zakonodavstvom Unije, sadržaj dogovora sklopljenog između Austrije i Njemačke može se uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(9)

Budući da je on u skladu s odredbama Uredbe (EU) br. 1151/2012 i zakonodavstvom Unije, sadržaj dogovora sklopljenog između Austrije i Njemačke može se uzeti u obzir.

| (10) | Izmijenjene su neke pojedinosti u specifikaciji proizvoda. One se odnose na mogućnost podjele gospodarstva na odvojene jedinice, uključivanje pomoćne hrane za životinje u 75 % obavezne vlaknaste krme, što se računa kao godišnji prosjek, dopuštenje za upotrebu zelenog komposta za gnojenje i ublažavanje uvjeta proizvodnje vlažnog sijena, fermentiranog sijena te za proizvodnju i skladištenje silaže. |
| --- | --- |

(10)

Izmijenjene su neke pojedinosti u specifikaciji proizvoda. One se odnose na mogućnost podjele gospodarstva na odvojene jedinice, uključivanje pomoćne hrane za životinje u 75 % obavezne vlaknaste krme, što se računa kao godišnji prosjek, dopuštenje za upotrebu zelenog komposta za gnojenje i ublažavanje uvjeta proizvodnje vlažnog sijena, fermentiranog sijena te za proizvodnju i skladištenje silaže.

| (11) | Ti elementi nisu bitne izmjene u skladu s člankom 51. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Stoga se promijenjena specifikacija proizvoda ne bi trebala objaviti kao temelj za podnošenje prigovora. Međutim trebalo bi je u informativne svrhe priložiti ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(11)

Ti elementi nisu bitne izmjene u skladu s člankom 51. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Stoga se promijenjena specifikacija proizvoda ne bi trebala objaviti kao temelj za podnošenje prigovora. Međutim trebalo bi je u informativne svrhe priložiti ovoj Uredbi.

| (12) | Dogovor koji su postigle predmetne strane obuhvaća i činjenicu da bi proizvođačima koji trenutačno proizvode proizvode koji nose naziv „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” trebalo biti omogućeno dvogodišnje prijelazno razdoblje kako bi im se postupno omogućilo usklađivanje sa specifikacijom proizvoda. Usto, trebalo bi sve do isteka zaliha dopustiti stavljanje na tržište proizvoda koji još nisu stavljeni na tržište na taj datum. |
| --- | --- |

(12)

Dogovor koji su postigle predmetne strane obuhvaća i činjenicu da bi proizvođačima koji trenutačno proizvode proizvode koji nose naziv „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” trebalo biti omogućeno dvogodišnje prijelazno razdoblje kako bi im se postupno omogućilo usklađivanje sa specifikacijom proizvoda. Usto, trebalo bi sve do isteka zaliha dopustiti stavljanje na tržište proizvoda koji još nisu stavljeni na tržište na taj datum.

| (13) | Komisija smatra da bi zaštitu zajamčeno tradicionalnih specijaliteta trebalo prilagoditi uzimajući u obzir interes proizvođača i gospodarskih subjekata koji su se do sada zakonito koristili takvim imenima. Stoga uzimajući u obzir navedene zaključke koje su dogovorile strane te ciljeve Uredbe (EU) br. 1151/2012, na temelju članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1151/2012, koji se analogno primjenjuju i na zajamčeno tradicionalne specijalitete, trebalo bi, u cilju omogućivanja postupne prilagodbe specifikaciji proizvoda, proizvođačima dopustiti prijelazno razdoblje od dvije godine za uporabu naziva „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” pri stavljanju na tržište proizvoda koji nisu u skladu sa specifikacijom proizvoda te odobrenje da nakon isteka roka od dvije godine, do isteka zaliha, na tržište stavljaju proizvode koji nisu u skladu sa specifikacijom proizvoda. Takve proizvode međutim ne bi trebalo stavljati na tržište s oznakom „zajamčeno tradicionalni specijalitet”, pokratom „ZTS” ni s time povezanim simbolom Unije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija smatra da bi zaštitu zajamčeno tradicionalnih specijaliteta trebalo prilagoditi uzimajući u obzir interes proizvođača i gospodarskih subjekata koji su se do sada zakonito koristili takvim imenima. Stoga uzimajući u obzir navedene zaključke koje su dogovorile strane te ciljeve Uredbe (EU) br. 1151/2012, na temelju članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1151/2012, koji se analogno primjenjuju i na zajamčeno tradicionalne specijalitete, trebalo bi, u cilju omogućivanja postupne prilagodbe specifikaciji proizvoda, proizvođačima dopustiti prijelazno razdoblje od dvije godine za uporabu naziva „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” pri stavljanju na tržište proizvoda koji nisu u skladu sa specifikacijom proizvoda te odobrenje da nakon isteka roka od dvije godine, do isteka zaliha, na tržište stavljaju proizvode koji nisu u skladu sa specifikacijom proizvoda. Takve proizvode međutim ne bi trebalo stavljati na tržište s oznakom „zajamčeno tradicionalni specijalitet”, pokratom „ZTS” ni s time povezanim simbolom Unije.

| (14) | U kontekstu navedenog nazive „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” potrebno je upisati u „Registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta”. |
| --- | --- |

(14)

U kontekstu navedenog nazive „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” potrebno je upisati u „Registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta”.

| (15) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za politiku kakvoće poljoprivrednih proizvoda, |
| --- | --- |

(15)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za politiku kakvoće poljoprivrednih proizvoda,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Nazivi „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” (ZTS) upisuju se u registar.

Nazivi iz prvog stavka odnose se na proizvod iz razreda 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, mliječni proizvodi osim maslaca itd.) navedeni u Prilogu XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Pročišćena specifikacija proizvoda utvrđena je u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 3.

Nazivi „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” mogu se upotrebljavati za označivanje proizvoda koji nisu u skladu sa specifikacijom proizvoda za mlijeko „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” u razdoblju od dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Ako se upotrebljavaju za proizvode koji nisu u skladu sa specifikacijom proizvoda, takvi nazivi ne mogu biti praćeni oznakom „zajamčeno tradicionalni specijalitet”, pokratom „ZTS” ni s time povezanim simbolom Unije.

Nakon isteka razdoblja od dvije godine proizvođačima mlijeka „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” dopušta se i dalje stavljati na tržište, do isteka zaliha, proizvode koji nose te nazive, a koji su proizvedeni prije isteka tog razdoblja, a nisu u skladu sa specifikacijom proizvoda iz članka 2.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 2. ožujka 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 340, 30.9.2014., str. 6.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 оd 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

PRILOG

ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZAJAMČENO TRADICIONALNIH SPECIJALITETA (ZTS)

Uredba Vijeća (EZ) br. 509/2006 od 20. ožujka 2006. o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima kao garantirano tradicionalnim specijalitetima (*1)

„HEUMILCH”/„HAYMILK”/„LATTE FIENO”/„LAIT DE FOIN”/„LECHE DE HENO”

EZ br.: AT-TSG-0007-01035 – 27.8.2012.

1.   Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

| Naziv | : | ARGE Heumilch Österreich |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | Grabenweg 68, A-6020 Innsbruck |
| Telefon | : | 0043 (0)512 345245 |
| E-pošta | : | office@heumilch.at |

Naziv

:

ARGE Heumilch Österreich

Adresa

:

Grabenweg 68, A-6020 Innsbruck

Telefon

:

0043 (0)512 345245

E-pošta

:

office@heumilch.at

2.   Država članica ili treća zemlja

Austrija

3.   Specifikacija proizvoda

3.1.   Nazivi koji se registriraju

„Heumilch” (de); „Haymilk” (en); „Latte fieno” (it); „Lait de foin” (fr); „Leche de heno” (es).

3.2.   Riječ je o nazivu

| ☐ | koji je sam po sebi specifičan |
| --- | --- |

☐

koji je sam po sebi specifičan

| ☒ | kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda |
| --- | --- |

☒

kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Proizvodnja mlijeka krava hranjenih sijenom najprirodniji je oblik proizvodnje mlijeka. Mlijeko dolazi od životinja iz tradicionalnog održivog mliječnog gospodarstva. Bitna razlika između standardnog mlijeka i mlijeka krava hranjenih sijenom te tradicionalni karakter odražavaju se u činjenici da se u proizvodnji mlijeka krava hranjenih sijenom, kao i u izvornoj proizvodnji mlijeka, ne upotrebljava fermentirano krmivo. Zahvaljujući mehanizaciji u okviru industrijalizacije poljoprivrede od 1960-ih sve se više proizvodi silaža (fermentirana krmiva), čime se potiskuje proizvodnja sijena. Nadalje, propisima je zabranjena upotreba životinja i hrane za životinje koji se u skladu s važećim zakonodavstvom trebaju označavati kao „genetski modificirani”.

Postupak hranjenja je prilagođen kako bi odgovarao sezonskim promjenama: hranjenje se odvija sezonski: u „sezoni zelene krme” životinje dobivaju svježu travu i bilje, djelomično sijeno i hranu dopuštenu u skladu s točkom 3.6.; u zimskom razdoblju hrani ih se sijenom i djelomično hranom dopuštenom u skladu s točkom 3.6.

3.3.   Zahtjev za rezervaciju naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

| ☒ | Registracija s rezerviranim nazivom |
| --- | --- |

☒

Registracija s rezerviranim nazivom

| ☐ | Registracija bez rezerviranog naziva |
| --- | --- |

☐

Registracija bez rezerviranog naziva

3.4.   Vrsta proizvoda

Razred 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla

3.5.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz odjeljka 3.1.

Kravlje mlijeko u skladu s važećim propisima.

3.6.   Opis načina dobivanja poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz odjeljka 3.1.

Mlijeko krava hranjenih sijenom proizvodi se u tradicionalnim proizvodnim uvjetima u skladu s važećim propisom „Heumilchregulativ” (propisi o proizvodnji mlijeka životinja hranjenih sijenom). To se mlijeko odlikuje zabranom upotrebe fermentiranih krmiva, primjerice silaže, i zabranom upotrebe životinja i hrane za životinje koji se u skladu s važećim zakonodavstvom trebaju označavati kao „genetski modificirani”.

„Heumilchregulativ” (propisi o proizvodnji mlijeka životinja hranjenih sijenom)

Mlijeko krava hranjenih sijenom mlijeko je rasplodnih ženki, koje proizvode mljekari koji su se obvezali na poštovanje sljedećih kriterija. Kako bi se zaštitila tradicionalna proizvodnja mlijeka krava hranjenih sijenom, ne smiju se upotrebljavati životinje i hrana za životinje koji se u skladu s važećim zakonodavstvom trebaju označavati kao „genetski modificirani”.

Cijelim poljoprivrednim gospodarstvom mora se upravljati prema pravilima za proizvodnju mlijeka krava hranjenih sijenom.

| (a) | Gospodarstvo se ipak može podijeliti u jasno odvojene proizvodne jedinice te se ne mora svima upravljati prema istim pravilima. Pritom mora biti riječ o proizvodnim granama koje se jasno razlikuju. |
| --- | --- |

(a)

Gospodarstvo se ipak može podijeliti u jasno odvojene proizvodne jedinice te se ne mora svima upravljati prema istim pravilima. Pritom mora biti riječ o proizvodnim granama koje se jasno razlikuju.

| (b) | Ako se, u skladu s točkom (a), svim jedinicama gospodarstva ne upravlja prema pravilima za proizvodnju mlijeka krava hranjenih sijenom, poduzetnik mora životinje od kojih se dobiva to mlijeko držati odvojeno od životinja koje se drže u drugim jedinicama, a tu razdvojenost treba primjereno dokumentirati. |
| --- | --- |

(b)

Ako se, u skladu s točkom (a), svim jedinicama gospodarstva ne upravlja prema pravilima za proizvodnju mlijeka krava hranjenih sijenom, poduzetnik mora životinje od kojih se dobiva to mlijeko držati odvojeno od životinja koje se drže u drugim jedinicama, a tu razdvojenost treba primjereno dokumentirati.

Dopuštena hrana za životinje

| — | Prehrana se uglavnom sastoji od svježe trave, mahunarki i bilja u „sezoni zelene krme” te od sijena u zimskom razdoblju. |
| --- | --- |

—

Prehrana se uglavnom sastoji od svježe trave, mahunarki i bilja u „sezoni zelene krme” te od sijena u zimskom razdoblju.

| — | U dodatnu vlaknastu krmu ubraja se i dopušteno je sljedeće: zelena uljana repica, zeleni kukuruz, zelena raž, stočna repa te pelete sijena, lucerne i kukuruza i slična hrana. |
| --- | --- |

—

U dodatnu vlaknastu krmu ubraja se i dopušteno je sljedeće: zelena uljana repica, zeleni kukuruz, zelena raž, stočna repa te pelete sijena, lucerne i kukuruza i slična hrana.

| — | Udio vlaknaste krme u godišnjoj porciji suhe hrane za životinje mora iznositi najmanje 75 %. |
| --- | --- |

—

Udio vlaknaste krme u godišnjoj porciji suhe hrane za životinje mora iznositi najmanje 75 %.

| — | Dopuštene su sljedeće žitarice u obliku dostupnom na tržištu u mješavinama s mekinjama, peletama i dr.: pšenica, ječam, zob, raž, tritikale i kukuruz. |
| --- | --- |

—

Dopuštene su sljedeće žitarice u obliku dostupnom na tržištu u mješavinama s mekinjama, peletama i dr.: pšenica, ječam, zob, raž, tritikale i kukuruz.

| — | Kao hrana za životinje može se upotrebljavati i sljedeće: grah, poljski grašak, lupine, plodovi uljarica i ostatci ekstrakcije, odnosno pogače. |
| --- | --- |

—

Kao hrana za životinje može se upotrebljavati i sljedeće: grah, poljski grašak, lupine, plodovi uljarica i ostatci ekstrakcije, odnosno pogače.

Zabranjena hrana za životinje

| — | Zabranjene su sljedeće vrste hrane za životinje: silaže (fermentirano krmivo), vlažno sijeno i fermentirano sijeno. |
| --- | --- |

—

Zabranjene su sljedeće vrste hrane za životinje: silaže (fermentirano krmivo), vlažno sijeno i fermentirano sijeno.

| — | Zabranjeno je hranjenje nusproizvodima iz pogona za proizvodnju piva, rakije i mošta te drugim nusproizvodima iz prehrambene industrije, npr. vlažnim pivarskim zrnjem ili vlažnim reznicama. Izuzetak: suhe reznice i melasa koje su nusproizvod u proizvodnji šećera i suho proteinsko krmivo iz prerade žitarica. |
| --- | --- |

—

Zabranjeno je hranjenje nusproizvodima iz pogona za proizvodnju piva, rakije i mošta te drugim nusproizvodima iz prehrambene industrije, npr. vlažnim pivarskim zrnjem ili vlažnim reznicama. Izuzetak: suhe reznice i melasa koje su nusproizvod u proizvodnji šećera i suho proteinsko krmivo iz prerade žitarica.

| — | Zabranjeno je hranjenje rasplodnih ženki vlažnom hranom za životinje. |
| --- | --- |

—

Zabranjeno je hranjenje rasplodnih ženki vlažnom hranom za životinje.

| — | Zabranjeno je hranjenje hranom životinjskog podrijetla (mlijeko, sirutka, životinjsko brašno itd.), uz iznimku hranjenja teladi mlijekom i sirutkom. |
| --- | --- |

—

Zabranjeno je hranjenje hranom životinjskog podrijetla (mlijeko, sirutka, životinjsko brašno itd.), uz iznimku hranjenja teladi mlijekom i sirutkom.

| — | Zabranjeno je hranjenje otpadom iz vrta i voćnjaka, krumpirom i ureom. |
| --- | --- |

—

Zabranjeno je hranjenje otpadom iz vrta i voćnjaka, krumpirom i ureom.

Odredbe o gnojenju

| — | Zabranjena je upotreba kanalizacijskog mulja, proizvoda od kanalizacijskog mulja i komposta iz komunalnih prerađivačkih postrojenja, osim zelenog komposta, na svim poljoprivrednim površinama dobavljača mlijeka. |
| --- | --- |

—

Zabranjena je upotreba kanalizacijskog mulja, proizvoda od kanalizacijskog mulja i komposta iz komunalnih prerađivačkih postrojenja, osim zelenog komposta, na svim poljoprivrednim površinama dobavljača mlijeka.

| — | Dobavljači mlijeka moraju poštovati rok od najmanje tri tjedna između nanošenja gnojiva na površine i dopuštanja životinjama da tamo pasu. |
| --- | --- |

—

Dobavljači mlijeka moraju poštovati rok od najmanje tri tjedna između nanošenja gnojiva na površine i dopuštanja životinjama da tamo pasu.

Upotreba pomoćnih kemijskih sredstava

| — | Dopuštena je samo selektivna upotreba sintetičkih kemijskih pesticida uz stručni nadzor poljoprivrednih stručnjaka te ciljana upotreba na određenim dijelovima svih površina sa zelenom stočnom hranom na mljekarskom gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

Dopuštena je samo selektivna upotreba sintetičkih kemijskih pesticida uz stručni nadzor poljoprivrednih stručnjaka te ciljana upotreba na određenim dijelovima svih površina sa zelenom stočnom hranom na mljekarskom gospodarstvu.

| — | Upotreba dopuštenih sredstava za raspršivanje protiv muha u štalama dopuštena je samo dok u njima nema rasplodnih ženki. |
| --- | --- |

—

Upotreba dopuštenih sredstava za raspršivanje protiv muha u štalama dopuštena je samo dok u njima nema rasplodnih ženki.

Ograničenja dobave

| — | Mlijeko može biti isporučeno kao „mlijeko krava hranjenih sijenom” najranije od desetog dana nakon teljenja. |
| --- | --- |

—

Mlijeko može biti isporučeno kao „mlijeko krava hranjenih sijenom” najranije od desetog dana nakon teljenja.

| — | U slučaju krava hranjenih silažom (fermentirano krmivo) treba poštovati rok od najmanje 14 dana. |
| --- | --- |

—

U slučaju krava hranjenih silažom (fermentirano krmivo) treba poštovati rok od najmanje 14 dana.

| — | Životinje na planinskoj ispaši koje su na gospodarstvu hranjene silažom (fermentirano krmivo) moraju najmanje 14 dana prije puštanja na pašnjak prijeći na nesilažno hranjenje ili se tek nakon 14 dana planinske ispaše (u vlasništvu proizvođača mlijeka krava hranjenih sijenom) njihovo mlijeko može isporučivati kao mlijeko krava hranjenih sijenom. Planinski se pašnjaci ne smiju iskorištavati za proizvodnju silaže niti se životinje na njima smiju hraniti silažom. |
| --- | --- |

—

Životinje na planinskoj ispaši koje su na gospodarstvu hranjene silažom (fermentirano krmivo) moraju najmanje 14 dana prije puštanja na pašnjak prijeći na nesilažno hranjenje ili se tek nakon 14 dana planinske ispaše (u vlasništvu proizvođača mlijeka krava hranjenih sijenom) njihovo mlijeko može isporučivati kao mlijeko krava hranjenih sijenom. Planinski se pašnjaci ne smiju iskorištavati za proizvodnju silaže niti se životinje na njima smiju hraniti silažom.

Zabrana genetski modificirane hrane i hrane za životinje

| — | Kako bi se zaštitila tradicionalna proizvodnja mlijeka krava hranjenih sijenom, ne smiju se upotrebljavati životinje i hrana za životinje koji se u skladu s važećim zakonodavstvom trebaju označavati kao „genetski modificirani”. |
| --- | --- |

—

Kako bi se zaštitila tradicionalna proizvodnja mlijeka krava hranjenih sijenom, ne smiju se upotrebljavati životinje i hrana za životinje koji se u skladu s važećim zakonodavstvom trebaju označavati kao „genetski modificirani”.

Ostali propisi

| — | Zabranjena je proizvodnja i skladištenje silaže (fermentirano krmivo). |
| --- | --- |

—

Zabranjena je proizvodnja i skladištenje silaže (fermentirano krmivo).

| — | Zabranjena je proizvodnja i skladištenje bilo kakvih okruglih bala u foliji. |
| --- | --- |

—

Zabranjena je proizvodnja i skladištenje bilo kakvih okruglih bala u foliji.

| — | Zabranjena je proizvodnja vlažnog ili fermentiranog sijena. |
| --- | --- |

—

Zabranjena je proizvodnja vlažnog ili fermentiranog sijena.

3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Mlijeko krava hranjenih sijenom razlikuje se od standardnog kravljeg mlijeka zahvaljujući posebnim uvjetima proizvodnje u skladu s točkom 3.6. propisa „Heumilchregulativ”.

Pri istraživanjima koja su 1995. i 2001. Ginzinger i suradnici proveli u Državnoj ustanovi za alpsko mliječno gospodarstvo Rotholz (Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft) u 65 % uzoraka silažnog mlijeka utvrđena je vrijednost od preko 1 000 spora klostridija po litri. Iz analize mlijeka dostavljene jednom velikom proizvođaču sira bilo je vidljivo da je 52 % uzoraka sadržavalo više od 10 000 spora klostridija po litri. Studijama je ustanovljeno da je 85 % analiziranih uzoraka nesilažnog mlijeka krava hranjenih sijenom sadržavalo manje od 200 spora po litri, a 15 % uzoraka sadržavalo je između 200 i 300 spora po litri. Mlijeko krava hranjenih sijenom sadržava posebno nisku razinu spora klostridija zahvaljujući posebnim metodama hranjenja. Stoga u proizvodnji tvrdog sira od sirova mlijeka krava hranjenih sijenom ima manje nedostataka povezanih sa šupljikavošću i okusom.

U okviru projekta „Utjecaj silaže na kvalitetu mlijeka” analiziran je okus mlijeka krava hranjenih silažom i bez silaže (Ginzinger i Tschager, BAM Rotholz, 1993.). U 77 % ispitanih uzoraka mlijeka krava hranjenih sijenom nisu utvrđeni nedostatci okusa. Udio uzoraka mlijeka krava hranjenih silažom (standardno mlijeko) bez nedostataka okusa iznosio je samo 29 %. Jasna razlika utvrđena je i u odnosu na uzorke mlijeka iz sabirnih spremnika. U 94 % uzoraka nesilažnog mlijeka krava hranjenih sijenom nisu utvrđeni nedostatci okusa. Međutim udjel uzoraka silažnog mlijeka bez nedostataka okusa iznosio je samo 45 %.

U diplomskom radu na Sveučilištu u Beču (Schreiner, Seiz, Ginzinger, 2011.) utvrđeno je da mlijeko krava hranjenih sijenom zbog hranjenja temeljenog na vlaknastoj krmi i ispaši sadržava oko dvostruko više omega-3 masnih kiselina i konjugirane linolne kiseline nego standardno mlijeko.

3.8.   Tradicionalni karakter poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Proizvodnja mlijeka krava hranjenih sijenom i njegova daljnja prerada stari su koliko i držanje muznih krava (oko 5. st. pr. Kr.). Već u srednjem vijeku lokalna su gospodarstva u alpskom predgorju i gorju („Schwaighöfen”) upotrebljavala mlijeko krava hranjenih sijenom za proizvodnju sira. Riječ „Schwaig” potječe iz srednjovisokonjemačkoga i označuje poseban oblik naselja i, osobito, gospodarstva u alpskom području. Gospodarstva „Schwaighof” često su, kao trajna naselja, osnivali zemljoposjednici, a njihova se stoka prije svega upotrebljavala za proizvodnju mlijeka (osobito za proizvodnju sira). U Tirolu i Salzburgu ta gospodarstva datiraju od 12. stoljeća. U planinskim je područjima mlijeko krava hranjenih sijenom izvorno povezano s proizvodnjom tvrdog sira od sirova mlijeka. Već oko 1900. doneseni su propisi o nesilažnom mlijeku za proizvodnju tvrdog sira (regulativa o mlijeku). Ti su propisi koji su oko 1950. doneseni u saveznim pokrajinama Vorarlberg, Tirol i Salzburg bili temelj za propise o mlijeku u Austriji. Modernizirani su 1975. pa je Fond za mliječno gospodarstvo objavio Odredbe o mlijeku za proizvodnju tvrdog sira (vidjeti: „Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch”, Österreichische Milchwirtschaft Heft 14, Beilage 6 Nr. 23c, 21.7.1975.) čime su oni definirani kao preduvjet za mlijeko prikladno za proizvodnju tvrdog sira. Do 1993. bivša austrijska služba za mliječno gospodarstvo u određenim je proizvodnim područjima proglašavala zone zabrane silaže kako bi se mlijeko krava hranjenih sijenom (nesilažno mlijeko ili mlijeko za proizvodnju tvrdog sira) očuvalo kao sirovina za sirane koje proizvode na bazi sirova mlijeka. Godine 1995. zona zabrane silaže za mlijeko krava hranjenih sijenom dodatno je zaštićena mjerom zabrane upotrebe silaže iz posebne smjernice državnog ministarstva za poljoprivredu, šumarstvo, vodno gospodarstvo i okoliš o promicanju ekološki prihvatljive, ekstenzivne poljoprivrede kojom se pridonosi zaštiti prirodnih staništa (Österreichisches Programm für umweltgerechte Landwirtschaft: ÖPUL, mjera odricanja od silaže).

U alpskim se područjima životinje tradicionalno hrane u skladu s kriterijima za proizvodnju mlijeka krava hranjenih sijenom. Pojedinačni dokumenti i isprave o proizvodnji sira u alpskom području na alpskom pašnjaku Wildschönauer Holzalm u Tirolu datiraju od 1544.

Od početka 1980-ih određeni mljekari koji proizvode mlijeko krava hranjenih sijenom vode svoja gospodarstva u skladu s biološkim/ekološkim kriterijima.

3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za kontrolu posebnih svojstava

—

4.   Nadležna tijela koja provjeravaju sukladnost sa specifikacijom proizvoda

4.1.   Naziv i adresa

—

4.2.   Posebne zadaće nadležnog tijela

—

---

(*1)  
  SL L 93, 31.3.2006., str. 1. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/35

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/305

оd 3. ožujka 2016.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 u pogledu tvari „gentamicin”

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 14. u vezi s člankom 17.,

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za lijekove koje je izdao Odbor za veterinarsko-medicinske proizvode,

budući da:

| (1) | Člankom 17. Uredbe (EZ) br. 470/2009 zahtijeva se da se uredbom utvrdi najveća dopuštena količina rezidua (dalje u tekstu „NDK”) farmakološki djelatnih tvari namijenjenih za uporabu u Uniji u veterinarsko-medicinskim proizvodima za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane ili u biocidnim pripravcima koji se upotrebljavaju u uzgoju životinja. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 17. Uredbe (EZ) br. 470/2009 zahtijeva se da se uredbom utvrdi najveća dopuštena količina rezidua (dalje u tekstu „NDK”) farmakološki djelatnih tvari namijenjenih za uporabu u Uniji u veterinarsko-medicinskim proizvodima za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane ili u biocidnim pripravcima koji se upotrebljavaju u uzgoju životinja.

| (2) | U tablici 1. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (2) utvrđuju se farmakološki djelatne tvari i njihova klasifikacija s obzirom na NDK-ove u hrani životinjskog podrijetla. |
| --- | --- |

(2)

U tablici 1. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 37/2010 (2) utvrđuju se farmakološki djelatne tvari i njihova klasifikacija s obzirom na NDK-ove u hrani životinjskog podrijetla.

| (3) | Gentamicin je već uvršten u tu tablicu kao dopuštena tvar za goveda i svinje, u mišićima, masnom tkivu, jetri i bubrezima te mlijeku goveda. |
| --- | --- |

(3)

Gentamicin je već uvršten u tu tablicu kao dopuštena tvar za goveda i svinje, u mišićima, masnom tkivu, jetri i bubrezima te mlijeku goveda.

| (4) | U skladu s člankom 27. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 470/2009, Komisija je Europskoj agencija za lijekove (dalje u tekstu „EMA”) podnijela zahtjev za ekstrapolaciju postojećih NDK-ova za gentamicin na druge vrste životinja ili tkiva. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 27. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 470/2009, Komisija je Europskoj agencija za lijekove (dalje u tekstu „EMA”) podnijela zahtjev za ekstrapolaciju postojećih NDK-ova za gentamicin na druge vrste životinja ili tkiva.

| (5) | Na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode EMA je preporučila ekstrapolaciju NDK-ova za gentamicin na sve sisavce koji se koriste za proizvodnju hrane te na ribe. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode EMA je preporučila ekstrapolaciju NDK-ova za gentamicin na sve sisavce koji se koriste za proizvodnju hrane te na ribe.

| (6) | Uredbu (EU) br. 37/2010 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbu (EU) br. 37/2010 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za veterinarsko-medicinske proizvode, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za veterinarsko-medicinske proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Uredbi (EU) br. 37/2010 mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 152, 16.6.2009., str. 11.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 37/2010 od 22. prosinca 2009. o farmakološki djelatnim tvarima i njihovoj klasifikaciji u odnosu na najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (SL L 15, 20.1.2010., str. 1.).

2

---

PRILOG

U tablici 1. Priloga Uredbi (EU) br. 37/2010 unos za tvar „gentamicin” zamjenjuje se sljedećim unosom:

| Farmakološki djelatna tvar | Marker rezidua | Vrsta životinje | NDK | Ciljno tkivo | Ostale odredbe (u skladu s člankom 14. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 470/2009) | Terapeutska klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Gentamicin | Zbroj gentamicina C1, gentamicina C1a, gentamicina C2 i gentamicina C2a | Sve vrste sisavaca koje se koriste za proizvodnju hrane te ribe | 50 μg/kg
  50 μg/kg
  200 μg/kg
  750 μg/kg
  100 μg/kg | Mišić
  Masno tkivo
  Jetra
  Bubreg
  Mlijeko | Kod riba se NDK za mišić odnosi na ‚mišić i kožu u prirodnom omjeru’.
  Kod svinja se NDK za masno tkivo odnosi na ‚kožu i masno tkivo u prirodnom omjeru’. | Protuupalne tvari/antibiotici” |

Farmakološki djelatna tvar

Marker rezidua

Vrsta životinje

NDK

Ciljno tkivo

Ostale odredbe (u skladu s člankom 14. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 470/2009)

Terapeutska klasifikacija

„Gentamicin

Zbroj gentamicina C1, gentamicina C1a, gentamicina C2 i gentamicina C2a

Sve vrste sisavaca koje se koriste za proizvodnju hrane te ribe

50 μg/kg

50 μg/kg

200 μg/kg

750 μg/kg

100 μg/kg

Mišić

Masno tkivo

Jetra

Bubreg

Mlijeko

Kod riba se NDK za mišić odnosi na ‚mišić i kožu u prirodnom omjeru’.

Kod svinja se NDK za masno tkivo odnosi na ‚kožu i masno tkivo u prirodnom omjeru’.

Protuupalne tvari/antibiotici”

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/38 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/38

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/306

оd 3. ožujka 2016.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1283/2014 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije nakon revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 3.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Prethodni ispitni postupci i postojeće antidampinške mjere

Prethodni ispitni postupci i postojeće antidampinške mjere

| (1) | Antidampinške mjere koje su na snazi za uvoz određenog pribora za cijevi podrijetlom, među ostalim, iz Republike Koreje, uvedene su Uredbom Vijeća (EZ) br. 1514/2002 (2) („početni ispitni postupak” i „početne mjere”). |
| --- | --- |

(1)

Antidampinške mjere koje su na snazi za uvoz određenog pribora za cijevi podrijetlom, među ostalim, iz Republike Koreje, uvedene su Uredbom Vijeća (EZ) br. 1514/2002 (2) („početni ispitni postupak” i „početne mjere”).

2

| (2) | U listopadu 2008. te su mjere produljene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1001/2008 (3) nakon provođenja revizije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnove uredbe. |
| --- | --- |

(2)

U listopadu 2008. te su mjere produljene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1001/2008 (3) nakon provođenja revizije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnove uredbe.

3

| (3) | U prosincu 2014. te su mjere dodatno produljene Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1283/2014 (4) nakon druge revizije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe („mjere koje su na snazi”). |
| --- | --- |

(3)

U prosincu 2014. te su mjere dodatno produljene Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1283/2014 (4) nakon druge revizije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe („mjere koje su na snazi”).

4

| (4) | Antidampinška pristojba koja se trenutačno primjenjuje na izvoz iz svih društava iz Republike Koreje iznosi 44 %, na temelju marže štete utvrđene u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(4)

Antidampinška pristojba koja se trenutačno primjenjuje na izvoz iz svih društava iz Republike Koreje iznosi 44 %, na temelju marže štete utvrđene u početnom ispitnom postupku.

1.2.   Zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju

Zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju

| (5) | Komisija je u siječnju 2015. zaprimila zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe. Područje primjene zahtjeva ograničeno je na ispitivanje dampinga koje se odnosi na društvo TK Corporation, korejskog proizvođača izvoznika, a zahtjev je podnio taj proizvođač izvoznik. U svojem je zahtjevu proizvođač izvoznik tvrdio da su se promijenile okolnosti na temelju kojih su uvedene mjere i da su te promjene trajne naravi. Proizvođač izvoznik dostavio je dokaze prima facie kojima dokazuje da radi neutraliziranja štetnog dampinga više nije nužno nastaviti primjenjivati mjeru na postojećoj razini. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je u siječnju 2015. zaprimila zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe. Područje primjene zahtjeva ograničeno je na ispitivanje dampinga koje se odnosi na društvo TK Corporation, korejskog proizvođača izvoznika, a zahtjev je podnio taj proizvođač izvoznik. U svojem je zahtjevu proizvođač izvoznik tvrdio da su se promijenile okolnosti na temelju kojih su uvedene mjere i da su te promjene trajne naravi. Proizvođač izvoznik dostavio je dokaze prima facie kojima dokazuje da radi neutraliziranja štetnog dampinga više nije nužno nastaviti primjenjivati mjeru na postojećoj razini.

prima facie

1.3.   Pokretanje djelomične privremene revizije

Pokretanje djelomične privremene revizije

| (6) | Odlučivši, nakon informiranja država članica, da postoji dovoljno dokaza koji opravdavaju pokretanje djelomične privremene revizije ograničene na ispitivanje dampinga u pogledu tog proizvođača izvoznika, Komisija je u obavijesti objavljenoj 18. veljače 2015. u Službenom listu Europske unije (5) („Obavijest o pokretanju postupka”) objavila pokretanje djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, uz ograničenje na ispitivanje dampinga za tog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(6)

Odlučivši, nakon informiranja država članica, da postoji dovoljno dokaza koji opravdavaju pokretanje djelomične privremene revizije ograničene na ispitivanje dampinga u pogledu tog proizvođača izvoznika, Komisija je u obavijesti objavljenoj 18. veljače 2015. u Službenom listu Europske unije (5) („Obavijest o pokretanju postupka”) objavila pokretanje djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, uz ograničenje na ispitivanje dampinga za tog proizvođača izvoznika.

Službenom listu Europske unije

5

| (7) | Komisija je službeno obavijestila proizvođača izvoznika, tijela zemlje izvoznice i industriju Unije o pokretanju djelomičnog privremenog ispitnog postupka revizije. Zainteresirane strane imale su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i biti saslušane. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je službeno obavijestila proizvođača izvoznika, tijela zemlje izvoznice i industriju Unije o pokretanju djelomičnog privremenog ispitnog postupka revizije. Zainteresirane strane imale su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i biti saslušane.

1.4.   Ispitni postupak

Ispitni postupak

| (8) | Kako bi dobila informacije koje se smatraju nužnima za ispitni postupak, Komisija je proizvođaču izvozniku poslala upitnik, a on je dostavio odgovor u za to propisanom roku. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi dobila informacije koje se smatraju nužnima za ispitni postupak, Komisija je proizvođaču izvozniku poslala upitnik, a on je dostavio odgovor u za to propisanom roku.

| (9) | Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga. Proveden je posjet radi provjere u poslovnim prostorijama proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga. Proveden je posjet radi provjere u poslovnim prostorijama proizvođača izvoznika.

1.5.   Razdoblje ispitnog postupka revizije

Razdoblje ispitnog postupka revizije

| (10) | Ispitnim postupkom usmjerenim na razinu dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). |
| --- | --- |

(10)

Ispitnim postupkom usmjerenim na razinu dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije”).

| (11) | Osim tih podataka proizvođač izvoznik dostavio je i podatke o troškovima i prodaji za 2013. i predložio produljenje razdoblja ispitnog postupka revizije dodavanjem 2013. kako bi se povećala reprezentativnost njegova obujma prodaje na tržištu Unije. Međutim Komisija je ustanovila da se dodavanjem prodaje na tržištu Unije u 2013. ne bi povećala reprezentativnost u pogledu obujma (u usporedbi s ukupnim obujmom prodaje ili proizvodnje) ili u pogledu vrste prodaje (vidjeti uvodnu izjavu 29. u nastavku). Stoga Komisija nije imala dostatnih razloga za odstupanje od uobičajenog razdoblja od 12 mjeseci kao razdoblja ispitnog postupka revizije za dobivanje reprezentativnog nalaza u pogledu dampinga. |
| --- | --- |

(11)

Osim tih podataka proizvođač izvoznik dostavio je i podatke o troškovima i prodaji za 2013. i predložio produljenje razdoblja ispitnog postupka revizije dodavanjem 2013. kako bi se povećala reprezentativnost njegova obujma prodaje na tržištu Unije. Međutim Komisija je ustanovila da se dodavanjem prodaje na tržištu Unije u 2013. ne bi povećala reprezentativnost u pogledu obujma (u usporedbi s ukupnim obujmom prodaje ili proizvodnje) ili u pogledu vrste prodaje (vidjeti uvodnu izjavu 29. u nastavku). Stoga Komisija nije imala dostatnih razloga za odstupanje od uobičajenog razdoblja od 12 mjeseci kao razdoblja ispitnog postupka revizije za dobivanje reprezentativnog nalaza u pogledu dampinga.

| (12) | Nakon konačne objave proizvođač izvoznik ponovio je tvrdnju da bi, kako bi se povećala reprezentativnost razdoblja ispitnog postupka revizije, njime trebalo obuhvatiti i 2013. Tvrdio je da usporedbe s čimbenicima kao što su ukupan obujam proizvodnje nisu relevantne i da bi razdoblje ispitnog postupka revizije postalo reprezentativnije u pogledu dodatnih vrsta proizvoda, obujma prodaje i prometa kada bi se njime obuhvatila i 2013. |
| --- | --- |

(12)

Nakon konačne objave proizvođač izvoznik ponovio je tvrdnju da bi, kako bi se povećala reprezentativnost razdoblja ispitnog postupka revizije, njime trebalo obuhvatiti i 2013. Tvrdio je da usporedbe s čimbenicima kao što su ukupan obujam proizvodnje nisu relevantne i da bi razdoblje ispitnog postupka revizije postalo reprezentativnije u pogledu dodatnih vrsta proizvoda, obujma prodaje i prometa kada bi se njime obuhvatila i 2013.

| (13) | U Osnovnoj uredbi nije specifično propisano kako bi trebalo mjeriti reprezentativnost razdoblja ispitnog postupka revizije. U ovom slučaju, obujam koji je tijekom 2013. proizvođač izvoznik navodno prodao na tržištu Unije iznosio je manje od polovine obujma navodno prodanog na tržištu Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, dok su njegova ukupna prodaja i volumen proizvodnje za obje godine bili u istom rasponu. Iz toga se jasno vidi da bi se u ovom slučaju, relativno gledano, dodavanjem 2013. smanjila reprezentativnost prodaje proizvođača izvoznika u Uniji, dok bi se time u apsolutnom smislu situacija samo donekle poboljšala. |
| --- | --- |

(13)

U Osnovnoj uredbi nije specifično propisano kako bi trebalo mjeriti reprezentativnost razdoblja ispitnog postupka revizije. U ovom slučaju, obujam koji je tijekom 2013. proizvođač izvoznik navodno prodao na tržištu Unije iznosio je manje od polovine obujma navodno prodanog na tržištu Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, dok su njegova ukupna prodaja i volumen proizvodnje za obje godine bili u istom rasponu. Iz toga se jasno vidi da bi se u ovom slučaju, relativno gledano, dodavanjem 2013. smanjila reprezentativnost prodaje proizvođača izvoznika u Uniji, dok bi se time u apsolutnom smislu situacija samo donekle poboljšala.

| (14) | Stoga Komisija potvrđuje da nema valjanog opravdanja za produljivanje razdoblja ispitnog postupka revizije na razdoblje dulje od jedne godine, koliko obično iznosi razdoblje koje Komisija primjenjuje. |
| --- | --- |

(14)

Stoga Komisija potvrđuje da nema valjanog opravdanja za produljivanje razdoblja ispitnog postupka revizije na razdoblje dulje od jedne godine, koliko obično iznosi razdoblje koje Komisija primjenjuje.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (15) | Proizvod iz ovog postupka revizije jesu određene cijevne spojnice (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom manjim od 609,6 mm, kakve se koriste za tupo zavarivanje ili druge namjene, podrijetlom iz Republike Koreje trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(15)

Proizvod iz ovog postupka revizije jesu određene cijevne spojnice (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom manjim od 609,6 mm, kakve se koriste za tupo zavarivanje ili druge namjene, podrijetlom iz Republike Koreje trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 („predmetni proizvod”).

2.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (16) | Ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da proizvod koji proizvodi proizvođač izvoznik koji ga prodaje na domaćem tržištu i izvozi u Uniju te na druga izvozna tržišta ima ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i osnovnu uporabu kao i proizvodi koje na tržištu Unije prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

(16)

Ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da proizvod koji proizvodi proizvođač izvoznik koji ga prodaje na domaćem tržištu i izvozi u Uniju te na druga izvozna tržišta ima ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i osnovnu uporabu kao i proizvodi koje na tržištu Unije prodaje industrija Unije.

| (17) | Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

(a)   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (18) | Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda neovisnim kupcima na domaćem tržištu po zastupljenom proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika na domaćem tržištu bila reprezentativna. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda neovisnim kupcima na domaćem tržištu po zastupljenom proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika na domaćem tržištu bila reprezentativna.

| (19) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu i koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu i koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju.

| (20) | Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja proizvođača izvoznika na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda neovisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Komisija je ustanovila da je većina vrsta proizvoda reprezentativna. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja proizvođača izvoznika na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda neovisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. Komisija je ustanovila da je većina vrsta proizvoda reprezentativna.

| (21) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje neovisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje neovisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

| (22) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(22)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni koja je jednaka izračunanom trošku proizvodnje ili viša od njega čini više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (23) | U ovom slučaju uobičajena je vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(23)

U ovom slučaju uobičajena je vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (24) | Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje te vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje; ili |
| --- | --- | --- |

(24)

Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje te vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje; ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

| (25) | Analizom domaće prodaje pokazalo se da je velika većina ukupne domaće proizvodnje bila profitabilna i da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek isključivo profitabilne prodaje. |
| --- | --- |

(25)

Analizom domaće prodaje pokazalo se da je velika većina ukupne domaće proizvodnje bila profitabilna i da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek isključivo profitabilne prodaje.

| (26) | U slučajevima kada nije bilo prodaje vrste istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili ona nije bila dostatna ili ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

U slučajevima kada nije bilo prodaje vrste istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili ona nije bila dostatna ili ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

| (27) | Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije:






  (a) | ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi koje je proizvođač izvoznik imao u vezi s domaćom prodajom istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije; i |
| --- | --- | --- |

(27)

Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije:

(a)

ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi koje je proizvođač izvoznik imao u vezi s domaćom prodajom istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije; i

| (b) | ponderirana prosječna dobit koju je proizvođač izvoznik ostvario od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(b)

ponderirana prosječna dobit koju je proizvođač izvoznik ostvario od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (28) | Za vrste proizvoda koje se nisu prodavale u reprezentativnim obujmima na domaćem tržištu dodani su prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. Za vrste proizvoda koje se uopće nisu prodavale na domaćem tržištu dodani su prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(28)

Za vrste proizvoda koje se nisu prodavale u reprezentativnim obujmima na domaćem tržištu dodani su prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. Za vrste proizvoda koje se uopće nisu prodavale na domaćem tržištu dodani su prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu.

(b)   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (29) | U razdoblju ispitnog postupka revizije proizvođač izvoznik prodavao je u Uniju samo zanemarive obujme predmetnog proizvoda koji su činili između 0,1 % i 0,3 % njegova obujma proizvodnje (raspon je naveden radi očuvanja povjerljivosti). Osim toga proizvođač izvoznik za niz transakcija nije mogao uvjerljivo dokazati da je antidampinška pristojba doista plaćena, što izaziva sumnju u to je li roba stavljena u slobodnu prodaju na carinskom području Unije. Nadalje, te su prodaje sve bile izvršene prema trima klijentima za njihove specifične projekte, prema njihovim vlastitim specifikacijama za pribor. Osim toga prodaja je bila izvršena u „paketu” s drugim priborom i proizvodima koji nisu predmetni proizvod. U tom je kontekstu ocijenjeno da je rizik od međusobne kompenzacije znatan. Iz navedenih razloga nije bilo moguće izvršiti smislenu analizu dampinga na temelju prodaje predmetnog proizvoda proizvođača izvoznika u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(29)

U razdoblju ispitnog postupka revizije proizvođač izvoznik prodavao je u Uniju samo zanemarive obujme predmetnog proizvoda koji su činili između 0,1 % i 0,3 % njegova obujma proizvodnje (raspon je naveden radi očuvanja povjerljivosti). Osim toga proizvođač izvoznik za niz transakcija nije mogao uvjerljivo dokazati da je antidampinška pristojba doista plaćena, što izaziva sumnju u to je li roba stavljena u slobodnu prodaju na carinskom području Unije. Nadalje, te su prodaje sve bile izvršene prema trima klijentima za njihove specifične projekte, prema njihovim vlastitim specifikacijama za pribor. Osim toga prodaja je bila izvršena u „paketu” s drugim priborom i proizvodima koji nisu predmetni proizvod. U tom je kontekstu ocijenjeno da je rizik od međusobne kompenzacije znatan. Iz navedenih razloga nije bilo moguće izvršiti smislenu analizu dampinga na temelju prodaje predmetnog proizvoda proizvođača izvoznika u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (30) | U nedostatku dostatnih izvoznih obujama izvoza u Uniju, za određivanje izvozne cijene razmatralo se izvoz u treće zemlje. Ustanovljeno je da proizvođač izvoznik ima četiri glavna izvozna tržišta koja zajedno obuhvaćaju više od 50 % izvozne prodaje proizvođača izvoznika trećim zemljama tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ostatak se sastoji od 39 drugih izvoznih odredišta, od kojih svako čini između 0,1 % i 5 % izvozne prodaje proizvođača izvoznika. Izvozne cijene u te zemlje izuzetno variraju odražavajući različitu prirodu svakog tržišta. Mnogi od tih različitih čimbenika (kao što su uvjeti tržišnog natjecanja na svakom tržištu) nisu poznati. Stoga se dodatno analiziralo može li se jedno od glavnih izvoznih odredišta proizvođača izvoznika upotrijebiti kao zamjenu za tržište Unije. |
| --- | --- |

(30)

U nedostatku dostatnih izvoznih obujama izvoza u Uniju, za određivanje izvozne cijene razmatralo se izvoz u treće zemlje. Ustanovljeno je da proizvođač izvoznik ima četiri glavna izvozna tržišta koja zajedno obuhvaćaju više od 50 % izvozne prodaje proizvođača izvoznika trećim zemljama tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ostatak se sastoji od 39 drugih izvoznih odredišta, od kojih svako čini između 0,1 % i 5 % izvozne prodaje proizvođača izvoznika. Izvozne cijene u te zemlje izuzetno variraju odražavajući različitu prirodu svakog tržišta. Mnogi od tih različitih čimbenika (kao što su uvjeti tržišnog natjecanja na svakom tržištu) nisu poznati. Stoga se dodatno analiziralo može li se jedno od glavnih izvoznih odredišta proizvođača izvoznika upotrijebiti kao zamjenu za tržište Unije.

| (31) | Najveće izvozno tržište proizvođača izvoznika čine Ujedinjeni Arapski Emirati („UAE”), koji čine 15 %–18 % izvozne prodaje proizvođača izvoznika po masi i 15 %–18 % po vrijednosti tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim Ujedinjeni Arapski Emirati nemaju domaćih proizvođača predmetnog proizvoda. Stoga se smatra da su oni u pogledu gospodarske strukture prilično različiti od tržišta Unije. |
| --- | --- |

(31)

Najveće izvozno tržište proizvođača izvoznika čine Ujedinjeni Arapski Emirati („UAE”), koji čine 15 %–18 % izvozne prodaje proizvođača izvoznika po masi i 15 %–18 % po vrijednosti tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim Ujedinjeni Arapski Emirati nemaju domaćih proizvođača predmetnog proizvoda. Stoga se smatra da su oni u pogledu gospodarske strukture prilično različiti od tržišta Unije.

| (32) | Kao i pri reviziji čiji je rezultat bila Uredba (EU) br. 1283/2014, smatralo se prikladnim analizirati prodaju proizvođača izvoznika Sjedinjenim Američkim Državama („SAD”), koje su bile drugo najveće izvozno odredište proizvođača izvoznika u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ispitnim je postupkom potvrđeno da je tržište SAD-a slične veličine kao i tržište Unije, s puno domaćih proizvođača, no isto tako i s velikim udjelom uvoza. Isto je tako potvrđeno da je tržište SAD-a u razdoblju ispitnog postupka revizije imalo niske uvozne carinske stope i da se na uvoz iz Koreje nisu primjenjivale nikakve antidampinške pristojbe, zbog čega je ono bilo vrlo kompetitivno tržište. Nadalje, SAD je doista glavno odredište izvoza iz Koreje općenito i isto tako za predmetnog proizvođača izvoznika te čini 7 %–12 % njegova obujma proizvodnje i 11 %–14 % njegove izvozne prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(32)

Kao i pri reviziji čiji je rezultat bila Uredba (EU) br. 1283/2014, smatralo se prikladnim analizirati prodaju proizvođača izvoznika Sjedinjenim Američkim Državama („SAD”), koje su bile drugo najveće izvozno odredište proizvođača izvoznika u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ispitnim je postupkom potvrđeno da je tržište SAD-a slične veličine kao i tržište Unije, s puno domaćih proizvođača, no isto tako i s velikim udjelom uvoza. Isto je tako potvrđeno da je tržište SAD-a u razdoblju ispitnog postupka revizije imalo niske uvozne carinske stope i da se na uvoz iz Koreje nisu primjenjivale nikakve antidampinške pristojbe, zbog čega je ono bilo vrlo kompetitivno tržište. Nadalje, SAD je doista glavno odredište izvoza iz Koreje općenito i isto tako za predmetnog proizvođača izvoznika te čini 7 %–12 % njegova obujma proizvodnje i 11 %–14 % njegove izvozne prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (33) | Stoga se na temelju značajki i specifičnih okolnosti ovog predmeta smatralo da bi u ovom ispitnom postupku SAD mogao biti razumna osnova za uspostavljanje izvozne cijene u odsutnosti dostatnog obujma izvoza u Uniju. Potvrđena izvozna cijena proizvođača izvoznika u SAD tako je upotrijebljena za utvrđivanje izvozne cijene, prilagođena na razinu franko tvornica, uzimajući prema potrebi u obzir troškove, među ostalim, prijevoza, pristojbi i poreza. |
| --- | --- |

(33)

Stoga se na temelju značajki i specifičnih okolnosti ovog predmeta smatralo da bi u ovom ispitnom postupku SAD mogao biti razumna osnova za uspostavljanje izvozne cijene u odsutnosti dostatnog obujma izvoza u Uniju. Potvrđena izvozna cijena proizvođača izvoznika u SAD tako je upotrijebljena za utvrđivanje izvozne cijene, prilagođena na razinu franko tvornica, uzimajući prema potrebi u obzir troškove, među ostalim, prijevoza, pristojbi i poreza.

| (34) | Nakon konačne objave proizvođač izvoznik osporavao je na pravnoj i činjeničnoj osnovi tvrdnju da se njegove prodajne transakcije u Uniji ne mogu upotrijebiti za uspostavljanje reprezentativne izvozne cijene. |
| --- | --- |

(34)

Nakon konačne objave proizvođač izvoznik osporavao je na pravnoj i činjeničnoj osnovi tvrdnju da se njegove prodajne transakcije u Uniji ne mogu upotrijebiti za uspostavljanje reprezentativne izvozne cijene.

| (35) | Prvo, proizvođač izvoznik tvrdio je da Komisija izvoznu cijenu može smatrati nepouzdanom samo ako se u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe utvrdi da postoji povezani odnos ili kompenzacijski dogovor između proizvođača izvoznika i uvoznika ili treće strane. U svim drugim slučajevima Komisija bi morala izračun dampinga temeljiti na izvoznoj cijeni (u Uniji) te bi, ako to ne učini, time činila povredu članka 2.3. Sporazuma WTO-a o antidampingu. |
| --- | --- |

(35)

Prvo, proizvođač izvoznik tvrdio je da Komisija izvoznu cijenu može smatrati nepouzdanom samo ako se u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe utvrdi da postoji povezani odnos ili kompenzacijski dogovor između proizvođača izvoznika i uvoznika ili treće strane. U svim drugim slučajevima Komisija bi morala izračun dampinga temeljiti na izvoznoj cijeni (u Uniji) te bi, ako to ne učini, time činila povredu članka 2.3. Sporazuma WTO-a o antidampingu.

| (36) | U tom pogledu Komisija se ne slaže s uskim tumačenjem članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe, koje nema potporu u sudskoj praksi. Doista, u odredbi članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe nema ničega čime bi se od tijela koje provodi ispitni postupak zahtijevalo da se oslanja na nereprezentativni obujam izvozne prodaje čija se razina cijena ne može ni u kojem slučaju smatrati smislenom s obzirom na okolnosti objašnjene u uvodnoj izjavi 29., koje su potom podrobnije objašnjene u ovom dijelu. Stoga je tvrdnje proizvođača izvoznika potrebno odbaciti. |
| --- | --- |

(36)

U tom pogledu Komisija se ne slaže s uskim tumačenjem članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe, koje nema potporu u sudskoj praksi. Doista, u odredbi članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe nema ničega čime bi se od tijela koje provodi ispitni postupak zahtijevalo da se oslanja na nereprezentativni obujam izvozne prodaje čija se razina cijena ne može ni u kojem slučaju smatrati smislenom s obzirom na okolnosti objašnjene u uvodnoj izjavi 29., koje su potom podrobnije objašnjene u ovom dijelu. Stoga je tvrdnje proizvođača izvoznika potrebno odbaciti.

| (37) | Drugo, proizvođač izvoznik tvrdio je, s činjeničnog stajališta, da njegova prodaja u Uniji nije zanemariva, navodeći niz transakcija, vrsta proizvoda i država članica koje su sudjelovale u njegovim navodnim prodajama u Uniji tijekom 2013. i 2014. Međutim proizvođač izvoznik je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije izdao samo 14 faktura za prodaju u Uniji. Proizvođač izvoznik nije, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 29., osporavao vrlo malu tonažu koju čine te navodne prodaje u Uniju. |
| --- | --- |

(37)

Drugo, proizvođač izvoznik tvrdio je, s činjeničnog stajališta, da njegova prodaja u Uniji nije zanemariva, navodeći niz transakcija, vrsta proizvoda i država članica koje su sudjelovale u njegovim navodnim prodajama u Uniji tijekom 2013. i 2014. Međutim proizvođač izvoznik je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije izdao samo 14 faktura za prodaju u Uniji. Proizvođač izvoznik nije, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 29., osporavao vrlo malu tonažu koju čine te navodne prodaje u Uniju.

| (38) | Treće, proizvođač izvoznik tvrdio je da, s činjeničnog stajališta, to što su njegove izvozne prodaje u Uniju izvršene u okviru specifičnih projekata s vlastitim specifikacijama nije relevantno i da je dostavio dokaze kojima pokazuje da pritom nije bilo međusobne kompenzacije. U tom pogledu potrebno je navesti da je u objavi bilo navedeno da je priroda prodaje na tržištu Unije značila da postoji rizik od međusobne kompenzacije s drugim proizvodima, iako je spomenuto i da nisu pronađeni nikakvi dokazi kojima bi se moglo dokazati je li ili nije došlo do međusobne kompenzacije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Imajući na umu da je mogućnost međusobne kompenzacije pri objavi spomenuta samo kao rizik, ona je bila samo jedan od čimbenika koje je Komisija razmatrala prilikom određivanja reprezentativnosti prodaje u Uniji (vidjeti uvodnu izjavu 29.). |
| --- | --- |

(38)

Treće, proizvođač izvoznik tvrdio je da, s činjeničnog stajališta, to što su njegove izvozne prodaje u Uniju izvršene u okviru specifičnih projekata s vlastitim specifikacijama nije relevantno i da je dostavio dokaze kojima pokazuje da pritom nije bilo međusobne kompenzacije. U tom pogledu potrebno je navesti da je u objavi bilo navedeno da je priroda prodaje na tržištu Unije značila da postoji rizik od međusobne kompenzacije s drugim proizvodima, iako je spomenuto i da nisu pronađeni nikakvi dokazi kojima bi se moglo dokazati je li ili nije došlo do međusobne kompenzacije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Imajući na umu da je mogućnost međusobne kompenzacije pri objavi spomenuta samo kao rizik, ona je bila samo jedan od čimbenika koje je Komisija razmatrala prilikom određivanja reprezentativnosti prodaje u Uniji (vidjeti uvodnu izjavu 29.).

| (39) | Četvrto, proizvođač izvoznik tvrdio je, s činjeničnog gledišta, da je Komisija dobila dokaze da je sva roba bila puštena u slobodan promet na tržištu Unije i da su antidampinške pristojbe plaćene ili plative. |
| --- | --- |

(39)

Četvrto, proizvođač izvoznik tvrdio je, s činjeničnog gledišta, da je Komisija dobila dokaze da je sva roba bila puštena u slobodan promet na tržištu Unije i da su antidampinške pristojbe plaćene ili plative.

| (40) | Nakon objave proizvođač izvoznik odgovorio je na zahtjev Komisije da razjasni svoj stav u tom pogledu u odnosu na izvorne dokumente dostupne Komisiji. Dostavljenim dokumentima potvrđeno je da su u transakcijama koje se odnose na otprilike pola obujma prodaje u Uniju postojale neobjašnjene nepravilnosti u pogledu plaćanja pristojbi. Pogotovo one transakcije za koje nije bilo moguće pružiti nikakve dokaze u pogledu plaćanja antidampinške pristojbe od 44 % čine te prodajne cijene u Uniji očito nepouzdanima, jer je najvjerojatnije riječ o prodaji provedenoj pod netočnom pretpostavkom da nije potrebno platiti antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(40)

Nakon objave proizvođač izvoznik odgovorio je na zahtjev Komisije da razjasni svoj stav u tom pogledu u odnosu na izvorne dokumente dostupne Komisiji. Dostavljenim dokumentima potvrđeno je da su u transakcijama koje se odnose na otprilike pola obujma prodaje u Uniju postojale neobjašnjene nepravilnosti u pogledu plaćanja pristojbi. Pogotovo one transakcije za koje nije bilo moguće pružiti nikakve dokaze u pogledu plaćanja antidampinške pristojbe od 44 % čine te prodajne cijene u Uniji očito nepouzdanima, jer je najvjerojatnije riječ o prodaji provedenoj pod netočnom pretpostavkom da nije potrebno platiti antidampinške pristojbe.

| (41) | Peto, TK Corporation tvrdio je da je, s obzirom na to da je privremena revizija pokrenuta uz uporabu prima facie dokaza u pogledu izvozne prodaje u Uniju koji su pokazivali nižu dampinšku maržu, moralo biti moguće (u okviru konačnog utvrđivanja dampinga) izračunati dampinšku maržu na temelju prodaje u Uniju. Ta je tvrdnja odbačena. Prvo, dokazi koji su potrebni za pokretanje privremene revizije po svojoj su prirodi različiti od onih na kojima je tijelo koje provodi ispitni postupak temeljilo svoje konačne nalaze. Drugo, ispitivanjem je utvrđeno da se ta prodaja ne može valjano upotrijebiti iz svih razloga navedenih u ovom odjeljku. Isto je tako potrebno napomenuti da sama mogućnost izračunavanja dampinške marže ne znači da je dampinška marža u skladu s relevantnim odredbama Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Peto, TK Corporation tvrdio je da je, s obzirom na to da je privremena revizija pokrenuta uz uporabu prima facie dokaza u pogledu izvozne prodaje u Uniju koji su pokazivali nižu dampinšku maržu, moralo biti moguće (u okviru konačnog utvrđivanja dampinga) izračunati dampinšku maržu na temelju prodaje u Uniju. Ta je tvrdnja odbačena. Prvo, dokazi koji su potrebni za pokretanje privremene revizije po svojoj su prirodi različiti od onih na kojima je tijelo koje provodi ispitni postupak temeljilo svoje konačne nalaze. Drugo, ispitivanjem je utvrđeno da se ta prodaja ne može valjano upotrijebiti iz svih razloga navedenih u ovom odjeljku. Isto je tako potrebno napomenuti da sama mogućnost izračunavanja dampinške marže ne znači da je dampinška marža u skladu s relevantnim odredbama Osnovne uredbe.

prima facie

| (42) | Stoga, imajući na umu da je količina prodaje u Uniju bila tako mala u apsolutnom i u usporedivom smislu i da, nadalje, postoje legitimni razlozi za sumnju u pouzdanost znatnog dijela te prodaje iz drugih razloga, a ne samo onih koji su povezani s obujmom, odbija se tvrdnja da je Komisija pogriješila kada je ignorirala izvoznu prodaju u Uniju prilikom određivanja izvozne cijene. |
| --- | --- |

(42)

Stoga, imajući na umu da je količina prodaje u Uniju bila tako mala u apsolutnom i u usporedivom smislu i da, nadalje, postoje legitimni razlozi za sumnju u pouzdanost znatnog dijela te prodaje iz drugih razloga, a ne samo onih koji su povezani s obujmom, odbija se tvrdnja da je Komisija pogriješila kada je ignorirala izvoznu prodaju u Uniju prilikom određivanja izvozne cijene.

| (43) | Naposljetku, iz analize i nalaza u navedenim uvodnim izjavama 32. i 33. koje proizvođač izvoznik nije opovrgavao jasno se vidi da je izračun izvozne cijene napravljen s dužnom pažnjom i da se SAD može smatrati razumnom osnovom za utvrđivanje izvozne cijene u nedostatku pouzdanih cijena za Uniju. |
| --- | --- |

(43)

Naposljetku, iz analize i nalaza u navedenim uvodnim izjavama 32. i 33. koje proizvođač izvoznik nije opovrgavao jasno se vidi da je izračun izvozne cijene napravljen s dužnom pažnjom i da se SAD može smatrati razumnom osnovom za utvrđivanje izvozne cijene u nedostatku pouzdanih cijena za Uniju.

(c)   Usporedba

Usporedba

| (44) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju franko tvornica. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju franko tvornica.

| (45) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu kako bi u obzir uzela razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena. Napravljene su prilagodbe za troškove domaćeg i prekooceanskog tereta, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove. |
| --- | --- |

(45)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu kako bi u obzir uzela razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena. Napravljene su prilagodbe za troškove domaćeg i prekooceanskog tereta, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove.

(d)   Dampinška marža

Dampinška marža

| (46) | Komisija je za proizvođača izvoznika usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je za proizvođača izvoznika usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (47) | Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postotcima cijena CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 32,4 %. |
| --- | --- |

(47)

Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postotcima cijena CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 32,4 %.

4.   TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI

TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI

| (48) | U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija je ispitala i može li se razumno smatrati da su promijenjene okolnosti trajne prirode. |
| --- | --- |

(48)

U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija je ispitala i može li se razumno smatrati da su promijenjene okolnosti trajne prirode.

| (49) | U tom je pogledu ispitni postupak pokazao da je društvo TK Corporation doista izvršilo strukturne promjene koje su dovele do smanjenja troškova i poboljšanja učinkovitosti. Naime, društvo je 2010. dodalo drugu, a 2012. treću tvornicu. Zahvaljujući znatnom povećanju kapaciteta, proizvodne linije i skladišta moglo se reorganizirati na učinkovitiji način te su se troškovi znatno smanjili. To smanjenje troškova ima izravan učinak na dampinšku maržu. Nije vjerojatno da bi se ovdje opisane okolnosti mogle promijeniti u bližoj budućnosti na način koji bi utjecao na te rezultate. |
| --- | --- |

(49)

U tom je pogledu ispitni postupak pokazao da je društvo TK Corporation doista izvršilo strukturne promjene koje su dovele do smanjenja troškova i poboljšanja učinkovitosti. Naime, društvo je 2010. dodalo drugu, a 2012. treću tvornicu. Zahvaljujući znatnom povećanju kapaciteta, proizvodne linije i skladišta moglo se reorganizirati na učinkovitiji način te su se troškovi znatno smanjili. To smanjenje troškova ima izravan učinak na dampinšku maržu. Nije vjerojatno da bi se ovdje opisane okolnosti mogle promijeniti u bližoj budućnosti na način koji bi utjecao na te rezultate.

| (50) | Stoga se može smatrati da je ta promjena u okolnostima trajne prirode i da primjena mjere na njezinoj trenutačnoj razini više nije opravdana. |
| --- | --- |

(50)

Stoga se može smatrati da je ta promjena u okolnostima trajne prirode i da primjena mjere na njezinoj trenutačnoj razini više nije opravdana.

| (51) | Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije primijetio je da se profitabilnost društva TK Corporation (za cijelo društvo) nije poboljšala tijekom razdoblja od 2012. do 2014. unatoč strukturnim promjenama društva TK Corporation kojima se trebalo smanjiti troškove i poboljšati učinkovitost. Stoga je Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije izrazio sumnje u trajnu prirodu promijenjenih okolnosti i njihov učinak na dampinšku maržu. |
| --- | --- |

(51)

Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije primijetio je da se profitabilnost društva TK Corporation (za cijelo društvo) nije poboljšala tijekom razdoblja od 2012. do 2014. unatoč strukturnim promjenama društva TK Corporation kojima se trebalo smanjiti troškove i poboljšati učinkovitost. Stoga je Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije izrazio sumnje u trajnu prirodu promijenjenih okolnosti i njihov učinak na dampinšku maržu.

| (52) | Komisija je analizirala tu tvrdnju. Prvo, potrebno je imati na umu da se trajna priroda promijenjenih okolnosti ocjenjuje u odnosu na početni ispitni postupak iz 2002. Drugo, na profitabilnost društva i njezino kretanje utječe niz čimbenika, a učinkovitost je samo jedan od njih. Treće, smanjenje troškova spomenuto u uvodnoj izjavi 49. odnosi se samo na troškove koji se mogu povezati sa strukturnim promjenama spomenutima u toj uvodnoj izjavi. Primjerice, kretanje prema prosječnoj cijeni sirovina, troškova rada i energije ne može se izravno povezati s povećanjem učinkovitosti do kojeg je došlo zahvaljujući uspostavi te dvije tvornice. Naposljetku, Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije podupro je svoju tvrdnju upućivanjem na ukupnu statistiku profitabilnosti društva TK Corporation, a ne na onaj dio koji se odnosi specifično na predmetni proizvod. Komisija je stoga odbila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je analizirala tu tvrdnju. Prvo, potrebno je imati na umu da se trajna priroda promijenjenih okolnosti ocjenjuje u odnosu na početni ispitni postupak iz 2002. Drugo, na profitabilnost društva i njezino kretanje utječe niz čimbenika, a učinkovitost je samo jedan od njih. Treće, smanjenje troškova spomenuto u uvodnoj izjavi 49. odnosi se samo na troškove koji se mogu povezati sa strukturnim promjenama spomenutima u toj uvodnoj izjavi. Primjerice, kretanje prema prosječnoj cijeni sirovina, troškova rada i energije ne može se izravno povezati s povećanjem učinkovitosti do kojeg je došlo zahvaljujući uspostavi te dvije tvornice. Naposljetku, Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije podupro je svoju tvrdnju upućivanjem na ukupnu statistiku profitabilnosti društva TK Corporation, a ne na onaj dio koji se odnosi specifično na predmetni proizvod. Komisija je stoga odbila tu tvrdnju.

5.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (53) | O osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava predložiti izmjena stope pristojbe koja se primjenjuje na proizvođača izvoznika obaviještene su zainteresirane strane koje su imale mogućnost iznijeti primjedbe. |
| --- | --- |

(53)

O osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava predložiti izmjena stope pristojbe koja se primjenjuje na proizvođača izvoznika obaviještene su zainteresirane strane koje su imale mogućnost iznijeti primjedbe.

| (54) | Nakon ispitnog postupka revizije predložena revidirana dampinška marža i stopa antidampinške pristojbe koja bi se primjenjivala na uvoz predmetnih proizvoda koje proizvodi društvo TK Corporation iznosi 32,4 %. |
| --- | --- |

(54)

Nakon ispitnog postupka revizije predložena revidirana dampinška marža i stopa antidampinške pristojbe koja bi se primjenjivala na uvoz predmetnih proizvoda koje proizvodi društvo TK Corporation iznosi 32,4 %.

| (55) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, |
| --- | --- |

(55)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Tablica u članku 1. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1283/2014 mijenja se dodavanjem sljedećeg:

| Država | Poduzeće | Stopa pristojbe (%) | Oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Republika Koreja | TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan | 32,4 | C066 |
| Sva ostala poduzeća | 44,0 | C999 |

Država

Poduzeće

Stopa pristojbe (%)

Oznaka TARIC

Republika Koreja

TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

32,4

C066

Sva ostala poduzeća

44,0

C999

Članak 2.

Ova uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 51

1

(2)  
  SL L 228, 24.8.2002., str. 1.

2

(3)  
  SL L 275, 16.10.2008., str. 18., kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 363/2010 (SL L 107, 29.4.2010., str. 1.).

3

(4)  
  SL L 347, 3.12.2014., str. 17.

4

(5)  
  SL C 58, 18.2.2015., str. 9.

5

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/45

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/307

оd 3. ožujka 2016.

o 243. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1. točku (a) i članak 7.a stavak 1.,

budući da:

| (1) | U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora u skladu s tom Uredbom. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora u skladu s tom Uredbom.

| (2) | Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 29. veljače 2016. odlučio je dodati jedanaest fizičkih osoba i jedan subjekt na svoj popis osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuje zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način ažurirati. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 29. veljače 2016. odlučio je dodati jedanaest fizičkih osoba i jedan subjekt na svoj popis osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuje zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način ažurirati.

| (3) | Kako bi se osigurala učinkovitost predviđenih mjera, ova bi Uredba trebala odmah stupiti na snagu, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurala učinkovitost predviđenih mjera, ova bi Uredba trebala odmah stupiti na snagu,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Voditelj Službe za instrumente vanjske politike

---

(1)  
  SL L 139, 29.5.2002., str. 9.

1

---

PRILOG

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Pod naslovom „Fizičke osobe” u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 dodaju se sljedeći unosi:






  (a) | „Abd Al-Baset Azzouz (također poznat kao (a) Abdelbassed Azouz, (b) Abdul Baset Azouz, (c) A.A. (inicijali)). Datum rođenja: 7.2.1966. Mjesto rođenja: Doma, Libija. Državljanstvo: libijsko. Broj putovnice: (a) 223611 (broj libijske putovnice) (b) C00146605 (broj britanske putovnice). Adresa: Libija (posljednja poznata lokacija). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

Pod naslovom „Fizičke osobe” u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 dodaju se sljedeći unosi:

(a)

„Abd Al-Baset Azzouz (također poznat kao (a) Abdelbassed Azouz, (b) Abdul Baset Azouz, (c) A.A. (inicijali)). Datum rođenja: 7.2.1966. Mjesto rođenja: Doma, Libija. Državljanstvo: libijsko. Broj putovnice: (a) 223611 (broj libijske putovnice) (b) C00146605 (broj britanske putovnice). Adresa: Libija (posljednja poznata lokacija). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

| (b) | „Gulmurod Khalimov. Datum rođenja (a) 14.5.1975., (b) oko 1975. Mjesto rođenja: (a) područje Varzob, Tadžikistan, (b) Dušanbe, Tadžikistan. Državljanstvo: tadžikistansko. Adresa: Sirijska Arapska Republika (od rujna 2015.). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

(b)

„Gulmurod Khalimov. Datum rođenja (a) 14.5.1975., (b) oko 1975. Mjesto rođenja: (a) područje Varzob, Tadžikistan, (b) Dušanbe, Tadžikistan. Državljanstvo: tadžikistansko. Adresa: Sirijska Arapska Republika (od rujna 2015.). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

| (c) | „Nusret Imamovic (također poznat kao Nusret Sulejman Imamovic). Datum rođenja: (a) 26.9.1971., (b) 26.9.1977. Državljanstvo: bosanskohercegovačko. Broj putovnice: (a) 349054 (broj bosanskohercegovačke putovnice), (b) 3490054 (broj bosanskohercegovačke putovnice). Adresa: Sirijska Arapska Republika (od rujna 2015.). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

(c)

„Nusret Imamovic (također poznat kao Nusret Sulejman Imamovic). Datum rođenja: (a) 26.9.1971., (b) 26.9.1977. Državljanstvo: bosanskohercegovačko. Broj putovnice: (a) 349054 (broj bosanskohercegovačke putovnice), (b) 3490054 (broj bosanskohercegovačke putovnice). Adresa: Sirijska Arapska Republika (od rujna 2015.). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

| (d) | „Muhannad Al-Najdi (također poznat kao (a) 'Ali Manahi 'Ali al-Mahaydali al-'Utaybi, (b) Ghassan al-Tajiki). Datum rođenja: 19.5.1984. Mjesto rođenja: al-Duwadmi, Saudijska Arabija. Državljanstvo: saudijsko. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

(d)

„Muhannad Al-Najdi (također poznat kao (a) 'Ali Manahi 'Ali al-Mahaydali al-'Utaybi, (b) Ghassan al-Tajiki). Datum rođenja: 19.5.1984. Mjesto rođenja: al-Duwadmi, Saudijska Arabija. Državljanstvo: saudijsko. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

| (e) | „Morad Laaboudi (također poznat kao (a) Abu Ismail, (b) Abu Ismail al-Maghribi). Datum rođenja: 26.2.1993. Mjesto rođenja: Maroko. Državljanstvo: marokansko. Broj putovnice: (a) UZ6430184 (broj marokanske putovnice), (b) CD595054 (marokanski nacionalni identifikacijski broj). Adresa: Turska. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

(e)

„Morad Laaboudi (također poznat kao (a) Abu Ismail, (b) Abu Ismail al-Maghribi). Datum rođenja: 26.2.1993. Mjesto rođenja: Maroko. Državljanstvo: marokansko. Broj putovnice: (a) UZ6430184 (broj marokanske putovnice), (b) CD595054 (marokanski nacionalni identifikacijski broj). Adresa: Turska. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

| (f) | „Ali Musa Al-Shawakh (također poznat kao (a) 'Ali Musa al-Shawagh, (b) 'Ali Musa al-Shawagh, (c) Ali al-Hamoud al-Shawakh, (d) Ibrahim al-Shawwakh, (e) Muhammad 'Ali al-Shawakh, (f) Abu Luqman, (g) Ali Hammud, (h) Abdullah Shuwar al-Aujayd, (i) Ali Awas, (j) 'Ali Derwish, (k) 'Ali al-Hamud, (l) Abu Luqman al- Sahl, (m) Abu Luqman al-Suri, (n) Abu Ayyub). Datum rođenja: 1973. Mjesto rođenja: selo Sahl, pokrajina Raqqa, Sirijska Arapska Republika. Državljanstvo: sirijsko. Adresa: Sirijska Arapska Republika. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

(f)

„Ali Musa Al-Shawakh (također poznat kao (a) 'Ali Musa al-Shawagh, (b) 'Ali Musa al-Shawagh, (c) Ali al-Hamoud al-Shawakh, (d) Ibrahim al-Shawwakh, (e) Muhammad 'Ali al-Shawakh, (f) Abu Luqman, (g) Ali Hammud, (h) Abdullah Shuwar al-Aujayd, (i) Ali Awas, (j) 'Ali Derwish, (k) 'Ali al-Hamud, (l) Abu Luqman al- Sahl, (m) Abu Luqman al-Suri, (n) Abu Ayyub). Datum rođenja: 1973. Mjesto rođenja: selo Sahl, pokrajina Raqqa, Sirijska Arapska Republika. Državljanstvo: sirijsko. Adresa: Sirijska Arapska Republika. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

| (g) | „Hasan Al-Salahayn Salih Al-Sha'ari (također poznat kao (a) Husayn al-Salihin Salih al-Sha'iri, (b) Abu Habib al-Libi, (c) Hasan Abu Habib). Datum rođenja: 1975. Mjesto rođenja: Derna, Libija. Državljanstvo: libijsko. Broj putovnice: (a) 542858 (broj libijske putovnice), (b) 55252 (libijski nacionalni identifikacijski broj, izdan u Derni, Libija). Adresa: Libija. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i):29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

(g)

„Hasan Al-Salahayn Salih Al-Sha'ari (također poznat kao (a) Husayn al-Salihin Salih al-Sha'iri, (b) Abu Habib al-Libi, (c) Hasan Abu Habib). Datum rođenja: 1975. Mjesto rođenja: Derna, Libija. Državljanstvo: libijsko. Broj putovnice: (a) 542858 (broj libijske putovnice), (b) 55252 (libijski nacionalni identifikacijski broj, izdan u Derni, Libija). Adresa: Libija. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i):29.2.2016.
  ”

| (h) | „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (također poznat kao (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi). Datum rođenja: 10.5.1983. Mjesto rođenja: Ben Guerdane, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

(h)

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (također poznat kao (a) Mounir Helel, (b) Mounir Hilel, (c) Abu Rahmah, (d) Abu Maryam al-Tunisi). Datum rođenja: 10.5.1983. Mjesto rođenja: Ben Guerdane, Tunis. Državljanstvo: tunisko. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

| (i) | „Mohammed Abdel-Halim Hemaida Saleh (također poznat kao (a) Muhammad Hameida Saleh, (b) Muhammad Abd-al-Halim Humaydah, (c) Faris Baluchistan). Datum rođenja: (a) 22.9.1988, (b) 22.9.1989. Mjesto rođenja: Aleksandrija, Egipat. Državljanstvo: egipatsko. Adresa: Egipat. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

(i)

„Mohammed Abdel-Halim Hemaida Saleh (također poznat kao (a) Muhammad Hameida Saleh, (b) Muhammad Abd-al-Halim Humaydah, (c) Faris Baluchistan). Datum rođenja: (a) 22.9.1988, (b) 22.9.1989. Mjesto rođenja: Aleksandrija, Egipat. Državljanstvo: egipatsko. Adresa: Egipat. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

| (j) | „Salim Benghalem. Datum rođenja: 6.7.1980. Mjesto rođenja: Bourg la Reine, Francuska. Državljanstvo: francusko. Adresa: Sirijska Arapska Republika (od rujna 2015.). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

(j)

„Salim Benghalem. Datum rođenja: 6.7.1980. Mjesto rođenja: Bourg la Reine, Francuska. Državljanstvo: francusko. Adresa: Sirijska Arapska Republika (od rujna 2015.). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

| (k) | „Abu Ubaydah Yusuf Al-Anabi (također poznat kao (a) Abou ObeJda Youssef AI-Annabi, (b) Abu- Ubaydah Yusuf Al-lnabi, (c) Mebrak Yazid, (d) Youcef Abu Obeida, (e) Mibrak Yazid, (f) Yousif Abu Obayda Yazid, (g) Yazid Mebrak, (h) Yazid Mabrak, (i) Yusuf Abu Ubaydah, (j) Abou Youcef). Datum rođenja: 7.2.1969. Mjesto rođenja: Annaba, Alžir. Državljanstvo: alžirsko. Adresa: Alžir. Ostale informacije: Fotografija dostupna za uvrštenje na posebnu objavu Interpola i Vijeća sigurnosti. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

(k)

„Abu Ubaydah Yusuf Al-Anabi (također poznat kao (a) Abou ObeJda Youssef AI-Annabi, (b) Abu- Ubaydah Yusuf Al-lnabi, (c) Mebrak Yazid, (d) Youcef Abu Obeida, (e) Mibrak Yazid, (f) Yousif Abu Obayda Yazid, (g) Yazid Mebrak, (h) Yazid Mabrak, (i) Yusuf Abu Ubaydah, (j) Abou Youcef). Datum rođenja: 7.2.1969. Mjesto rođenja: Annaba, Alžir. Državljanstvo: alžirsko. Adresa: Alžir. Ostale informacije: Fotografija dostupna za uvrštenje na posebnu objavu Interpola i Vijeća sigurnosti. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

| 2. | Sljedeći se unos dodaje pod naslov „Pravne osobe, skupine i subjekti”:

  „Harakat Sham Al-Islam (također poznat kao (a) Haraket Sham al-Islam, (b) Sham al- Islam, (c) Sham al-Islam Movement). Adresa: Sirijska Arapska Republika. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ” |
| --- | --- |

2.

Sljedeći se unos dodaje pod naslov „Pravne osobe, skupine i subjekti”:

„Harakat Sham Al-Islam (također poznat kao (a) Haraket Sham al-Islam, (b) Sham al- Islam, (c) Sham al-Islam Movement). Adresa: Sirijska Arapska Republika. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 29.2.2016.
  ”

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/48 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/48

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/308

оd 3. ožujka 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | EG | 371,5 |
| IL | 154,0 |
| MA | 95,7 |
| SN | 174,9 |
| TN | 110,7 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 168,8 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 84,0 |
| TR | 165,9 |
| ZZ | 148,0 |
| 0709 93 10 | MA | 55,5 |
| TR | 163,7 |
| ZZ | 109,6 |
| 0805 10 20 | EG | 47,2 |
| IL | 76,2 |
| MA | 60,2 |
| TN | 55,6 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 50 10 | MA | 119,2 |
| TN | 91,8 |
| TR | 97,7 |
| ZZ | 102,9 |
| 0808 10 80 | CL | 92,5 |
| US | 133,9 |
| ZZ | 113,2 |
| 0808 30 90 | CL | 213,7 |
| CN | 59,3 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 123,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

EG

371,5

IL

154,0

MA

95,7

SN

174,9

TN

110,7

TR

106,0

ZZ

168,8

0707 00 05

JO

194,1

MA

84,0

TR

165,9

ZZ

148,0

0709 93 10

MA

55,5

TR

163,7

ZZ

109,6

0805 10 20

EG

47,2

IL

76,2

MA

60,2

TN

55,6

TR

66,0

ZZ

61,0

0805 50 10

MA

119,2

TN

91,8

TR

97,7

ZZ

102,9

0808 10 80

CL

92,5

US

133,9

ZZ

113,2

0808 30 90

CL

213,7

CN

59,3

ZA

98,7

ZZ

123,9

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/50

---

DELEGIRANA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/309

оd 26. studenoga 2015.

o istovjetnosti nadzornog sustava za društva za osiguranje i reosiguranje koji je na snazi na Bermudima sa sustavom utvrđenim u Direktivi 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o izmjeni Delegirane odluke Komisije (EU) 2015/2290

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (1), a posebno njezin članak 172. stavak 2., članak 227. stavke 4. i 5. te članak 260. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Direktivom 2009/138/EZ uspostavlja se bonitetni sustav za društva za osiguranje i reosiguranje u Uniji zasnovan na riziku. Potpuna primjena Direktive 2009/138/EZ za osiguravatelje i reosiguravatelje u Uniji počet će 1. siječnja 2016. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2009/138/EZ uspostavlja se bonitetni sustav za društva za osiguranje i reosiguranje u Uniji zasnovan na riziku. Potpuna primjena Direktive 2009/138/EZ za osiguravatelje i reosiguravatelje u Uniji počet će 1. siječnja 2016.

| (2) | U skladu s člankom 311. Direktive 2009/138/EZ Komisija može donijeti delegirane akte predviđene u toj Direktivi i prije datuma početka njezine primjene. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 311. Direktive 2009/138/EZ Komisija može donijeti delegirane akte predviđene u toj Direktivi i prije datuma početka njezine primjene.

| (3) | Članak 172. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost regulatornog sustava solventnosti treće zemlje koji se primjenjuje na djelatnosti reosiguranja društava sa sjedištem u toj trećoj zemlji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da se ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju sjedište u toj trećoj zemlji tretiraju na isti način kao ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju odobrenje za rad u skladu s tom Direktivom. |
| --- | --- |

(3)

Članak 172. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost regulatornog sustava solventnosti treće zemlje koji se primjenjuje na djelatnosti reosiguranja društava sa sjedištem u toj trećoj zemlji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da se ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju sjedište u toj trećoj zemlji tretiraju na isti način kao ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju odobrenje za rad u skladu s tom Direktivom.

| (4) | Članak 227. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost za osiguravatelje iz trećih zemalja koji su dio grupe sa sjedištem u Uniji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da takve grupe, ako je za izvještavanje na razini grupe kao metoda konsolidacije odobrena metoda odbitaka i agregiranja, za potrebe izračuna zahtjeva solventnosti i prihvatljivih vlastitih sredstava grupe, uzmu u obzir izračun kapitalnih zahtjeva i raspoloživi kapital (vlastita sredstva) u skladu s pravilima jurisdikcije izvan Unije umjesto da ih izračunavaju na temelju Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(4)

Članak 227. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost za osiguravatelje iz trećih zemalja koji su dio grupe sa sjedištem u Uniji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da takve grupe, ako je za izvještavanje na razini grupe kao metoda konsolidacije odobrena metoda odbitaka i agregiranja, za potrebe izračuna zahtjeva solventnosti i prihvatljivih vlastitih sredstava grupe, uzmu u obzir izračun kapitalnih zahtjeva i raspoloživi kapital (vlastita sredstva) u skladu s pravilima jurisdikcije izvan Unije umjesto da ih izračunavaju na temelju Direktive 2009/138/EZ.

| (5) | Članak 260. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost društava za osiguranje i reosiguranje čije matično društvo ima sjedište izvan Unije. U skladu s člankom 261. stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ, države članice se u slučaju pozitivne odluke o istovjetnosti oslanjaju na istovjetni nadzor grupe koji obavljaju nadzorna tijela grupe iz treće zemlje. |
| --- | --- |

(5)

Članak 260. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost društava za osiguranje i reosiguranje čije matično društvo ima sjedište izvan Unije. U skladu s člankom 261. stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ, države članice se u slučaju pozitivne odluke o istovjetnosti oslanjaju na istovjetni nadzor grupe koji obavljaju nadzorna tijela grupe iz treće zemlje.

| (6) | Pravni sustav treće zemlje smatra se u cijelosti istovjetnim sustavu uspostavljenom Direktivom 2009/138/EZ ako je u skladu sa zahtjevima koji osiguravaju usporedivu razinu zaštite ugovaratelju osiguranja i korisniku osiguranja. |
| --- | --- |

(6)

Pravni sustav treće zemlje smatra se u cijelosti istovjetnim sustavu uspostavljenom Direktivom 2009/138/EZ ako je u skladu sa zahtjevima koji osiguravaju usporedivu razinu zaštite ugovaratelju osiguranja i korisniku osiguranja.

| (7) | Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) 11. ožujka 2015. dostavilo je Komisiji mišljenje u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) o regulatornom i nadzornom sustavu koji je na Bermudima na snazi za društva za osiguranje i reosiguranje te grupe osiguravatelja i reosiguravatelja. Nakon što su Bermuda u srpnju 2015. donijeli izmijenjeno zakonodavstvo u području osiguranja, EIOPA je 31. srpnja 2015. donijela ažuriranu verziju svojeg mišljenja. Mišljenje EIOPA-e temelji se na relevantnom zakonodavnom okviru Bermuda, uključujući Zakon iz 2015. o izmjeni (br. 2) Zakona o osiguranju (dalje u testu: Zakon), koji je donesen u srpnju 2015. i stupa na snagu 1. siječnja 2016., Kodeks ponašanja u osiguranju, izmijenjen s učinkom od srpnja 2015., te revidirana bonitetna pravila u osiguranju koja je donijelo Bermudsko monetarno tijelo (Bermuda Monetary Authority, dalje u tekstu: BMA), a stupaju na snagu 1. siječnja 2016. Komisija svoju procjenu temelji na informacijama koje joj je dostavila EIOPA. |
| --- | --- |

(7)

Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) 11. ožujka 2015. dostavilo je Komisiji mišljenje u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) o regulatornom i nadzornom sustavu koji je na Bermudima na snazi za društva za osiguranje i reosiguranje te grupe osiguravatelja i reosiguravatelja. Nakon što su Bermuda u srpnju 2015. donijeli izmijenjeno zakonodavstvo u području osiguranja, EIOPA je 31. srpnja 2015. donijela ažuriranu verziju svojeg mišljenja. Mišljenje EIOPA-e temelji se na relevantnom zakonodavnom okviru Bermuda, uključujući Zakon iz 2015. o izmjeni (br. 2) Zakona o osiguranju (dalje u testu: Zakon), koji je donesen u srpnju 2015. i stupa na snagu 1. siječnja 2016., Kodeks ponašanja u osiguranju, izmijenjen s učinkom od srpnja 2015., te revidirana bonitetna pravila u osiguranju koja je donijelo Bermudsko monetarno tijelo (Bermuda Monetary Authority, dalje u tekstu: BMA), a stupaju na snagu 1. siječnja 2016. Komisija svoju procjenu temelji na informacijama koje joj je dostavila EIOPA.

| (8) | Uzimajući u obzir odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3), a posebno članke 378., 379. i 380., te mišljenje EIOPA-e, pri procjeni istovjetnosti na temelju članka 172. stavka 2., članka 227. stavka 4. i članka 260. stavka 3. Direktive 2009/138/EZ potrebno je primijeniti određeni broj kriterija. |
| --- | --- |

(8)

Uzimajući u obzir odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3), a posebno članke 378., 379. i 380., te mišljenje EIOPA-e, pri procjeni istovjetnosti na temelju članka 172. stavka 2., članka 227. stavka 4. i članka 260. stavka 3. Direktive 2009/138/EZ potrebno je primijeniti određeni broj kriterija.

| (9) | U te kriterije uključeni su određeni zahtjevi koji su zajednički najmanje dvama od navedenih članaka Delegirane uredbe (EU) 2015/35 (članci 378., 379. i 380.), koji se primjenjuju na razini pojedinačnih društava za osiguranje ili reosiguranje te na razini grupa osiguravatelja ili reosiguravatelja. Naime, u trenutačnom se aktu navodi razmatraju li se društva za osiguranje na pojedinačnoj razini ili na razini grupe jer pojedinačna društva mogu, ali ne moraju biti dio grupe. Kriterijima su obuhvaćena područja ovlasti, solventnosti, upravljanja, transparentnosti, suradnje među nadležnim tijelima i postupanja s povjerljivim informacijama te učinak odluka na financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(9)

U te kriterije uključeni su određeni zahtjevi koji su zajednički najmanje dvama od navedenih članaka Delegirane uredbe (EU) 2015/35 (članci 378., 379. i 380.), koji se primjenjuju na razini pojedinačnih društava za osiguranje ili reosiguranje te na razini grupa osiguravatelja ili reosiguravatelja. Naime, u trenutačnom se aktu navodi razmatraju li se društva za osiguranje na pojedinačnoj razini ili na razini grupe jer pojedinačna društva mogu, ali ne moraju biti dio grupe. Kriterijima su obuhvaćena područja ovlasti, solventnosti, upravljanja, transparentnosti, suradnje među nadležnim tijelima i postupanja s povjerljivim informacijama te učinak odluka na financijsku stabilnost.

| (10) | Kada je riječ o sredstvima, ovlastima i nadležnostima, lokalno nadzorno tijelo, BMA, ima ovlasti za učinkovit nadzor djelatnosti osiguranja ili reosiguranja i uvođenje sankcija te, prema potrebi, poduzimanje izvršnih mjera poput oduzimanja dozvole za rad društva ili zamjene cijele uprave ili dijela uprave. BMA ima potrebna financijska sredstva i ljudske resurse, znanje, kapacitete i mandat za učinkovitu zaštitu svih ugovaratelja osiguranja i korisnika osiguranja. |
| --- | --- |

(10)

Kada je riječ o sredstvima, ovlastima i nadležnostima, lokalno nadzorno tijelo, BMA, ima ovlasti za učinkovit nadzor djelatnosti osiguranja ili reosiguranja i uvođenje sankcija te, prema potrebi, poduzimanje izvršnih mjera poput oduzimanja dozvole za rad društva ili zamjene cijele uprave ili dijela uprave. BMA ima potrebna financijska sredstva i ljudske resurse, znanje, kapacitete i mandat za učinkovitu zaštitu svih ugovaratelja osiguranja i korisnika osiguranja.

| (11) | Kada je riječ o solventnosti, procjena financijskog položaja društava za osiguranje ili reosiguranje ili grupa osiguravatelja ili reosiguravatelja na temelju bermudskog zahtjeva solventnosti kapitala (engl. Bermuda Capital Solvency Requirement, BSCR), počiva na zdravim ekonomskim načelima, a zahtjevi solventnosti temelje se na ekonomskom vrednovanju sve imovine i obveza nazvanom ekonomska bilanca. Time se osigurava usporedivost među osiguravateljima. U okviru BSCR-a zahtijeva se da društva za osiguranje ili reosiguranje drže dostatne financijske resurse te se utvrđuju kriteriji za tehničke pričuve, ulaganja, kapitalne zahtjeve (uključujući minimalnu razinu kapitala) i vlastita sredstva te predviđa pravodobna intervencija BMA-e ako se ne poštuju kapitalni zahtjevi ili ako su ugroženi interesi ugovaratelja osiguranja. Kapitalni zahtjevi zasnovani su na riziku i cilj im je obuhvatiti mjerljive rizike. Glavni kapitalni zahtjev, koji se naziva pojačani kapitalni zahtjev (engl. Enhanced Capital Requirement, ECR), izračunava se kako bi se obuhvatili neočekivani gubici koji proizlaze iz postojećeg poslovanja. Osim toga, apsolutni minimalni potrebni kapital, nazvan najmanja granica solventnosti, trenutačno nije zasnovan na riziku, ali BMA će ga izmijeniti i primijeniti donju granicu od 25 % ECR-a na sve osiguravatelje životnog osiguranja s učinkom od 1. siječnja 2017. BMA će od kraja 2015. uspostaviti te zakonske zahtjeve u pogledu kapitala i viška za sve kategorije osiguravatelja, osim za vlastita društva i osiguravatelje posebne namjene. Kad je riječ o modelima, društva za osiguranje mogu upotrebljavati standardnu formulu ili interni model. |
| --- | --- |

(11)

Kada je riječ o solventnosti, procjena financijskog položaja društava za osiguranje ili reosiguranje ili grupa osiguravatelja ili reosiguravatelja na temelju bermudskog zahtjeva solventnosti kapitala (engl. Bermuda Capital Solvency Requirement, BSCR), počiva na zdravim ekonomskim načelima, a zahtjevi solventnosti temelje se na ekonomskom vrednovanju sve imovine i obveza nazvanom ekonomska bilanca. Time se osigurava usporedivost među osiguravateljima. U okviru BSCR-a zahtijeva se da društva za osiguranje ili reosiguranje drže dostatne financijske resurse te se utvrđuju kriteriji za tehničke pričuve, ulaganja, kapitalne zahtjeve (uključujući minimalnu razinu kapitala) i vlastita sredstva te predviđa pravodobna intervencija BMA-e ako se ne poštuju kapitalni zahtjevi ili ako su ugroženi interesi ugovaratelja osiguranja. Kapitalni zahtjevi zasnovani su na riziku i cilj im je obuhvatiti mjerljive rizike. Glavni kapitalni zahtjev, koji se naziva pojačani kapitalni zahtjev (engl. Enhanced Capital Requirement, ECR), izračunava se kako bi se obuhvatili neočekivani gubici koji proizlaze iz postojećeg poslovanja. Osim toga, apsolutni minimalni potrebni kapital, nazvan najmanja granica solventnosti, trenutačno nije zasnovan na riziku, ali BMA će ga izmijeniti i primijeniti donju granicu od 25 % ECR-a na sve osiguravatelje životnog osiguranja s učinkom od 1. siječnja 2017. BMA će od kraja 2015. uspostaviti te zakonske zahtjeve u pogledu kapitala i viška za sve kategorije osiguravatelja, osim za vlastita društva i osiguravatelje posebne namjene. Kad je riječ o modelima, društva za osiguranje mogu upotrebljavati standardnu formulu ili interni model.

| (12) | U području upravljanja, u okviru bermudskog regulatornog sustava solventnosti zahtijeva se da društva za osiguranje ili reosiguranje imaju učinkovit sustav upravljanja, a posebno jasnu organizacijsku strukturu, zahtjeve u vezi s poslovnim ugledom i iskustvom osoba koje upravljaju društvom, učinkovit postupak prenošenja informacija unutar društva i prema BMA-i. Osim toga, BMA učinkovito nadzire izdvojene funkcije i djelatnosti. |
| --- | --- |

(12)

U području upravljanja, u okviru bermudskog regulatornog sustava solventnosti zahtijeva se da društva za osiguranje ili reosiguranje imaju učinkovit sustav upravljanja, a posebno jasnu organizacijsku strukturu, zahtjeve u vezi s poslovnim ugledom i iskustvom osoba koje upravljaju društvom, učinkovit postupak prenošenja informacija unutar društva i prema BMA-i. Osim toga, BMA učinkovito nadzire izdvojene funkcije i djelatnosti.

| (13) | U okviru BSCR-a zahtijeva se i da društva za osiguranje ili reosiguranje i grupe osiguravatelja i reosiguravatelja imaju funkciju upravljanja rizicima, praćenja usklađenosti i unutarnje revizije te aktuarsku funkciju. Osim toga, u okviru BSCR-a zahtijeva se sustav upravljanja rizicima koji omogućuje utvrđivanje, mjerenje i praćenje rizika, upravljanje rizicima i izvješćivanje o rizicima te učinkovit sustav unutarnje kontrole. |
| --- | --- |

(13)

U okviru BSCR-a zahtijeva se i da društva za osiguranje ili reosiguranje i grupe osiguravatelja i reosiguravatelja imaju funkciju upravljanja rizicima, praćenja usklađenosti i unutarnje revizije te aktuarsku funkciju. Osim toga, u okviru BSCR-a zahtijeva se sustav upravljanja rizicima koji omogućuje utvrđivanje, mjerenje i praćenje rizika, upravljanje rizicima i izvješćivanje o rizicima te učinkovit sustav unutarnje kontrole.

| (14) | Na temelju sustava koji je na snazi na Bermudima zahtijeva se da sve promjene poslovne politike ili upravljanja društvom za osiguranje ili reosiguranje ili grupom osiguravatelja ili reosiguravatelja ili kvalificiranih udjela u tim društvima ili grupama moraju biti u skladu s načelima dobrog i razboritog upravljanja. Konkretno, preuzimanja, promjene u poslovnom planu ili kvalificiranim udjelima društava za osiguranje i reosiguranje ili grupa osiguravatelja prijavljuju se BMA-i, koja u opravdanim slučajevima može primijeniti odgovarajuće sankcije, npr. zabraniti preuzimanje. Zakon posebno uključuje pravila o proširenju zahtjeva da članovi društva obavješćuju o raspolaganju udjelima u javnim i privatnim društvima. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju sustava koji je na snazi na Bermudima zahtijeva se da sve promjene poslovne politike ili upravljanja društvom za osiguranje ili reosiguranje ili grupom osiguravatelja ili reosiguravatelja ili kvalificiranih udjela u tim društvima ili grupama moraju biti u skladu s načelima dobrog i razboritog upravljanja. Konkretno, preuzimanja, promjene u poslovnom planu ili kvalificiranim udjelima društava za osiguranje i reosiguranje ili grupa osiguravatelja prijavljuju se BMA-i, koja u opravdanim slučajevima može primijeniti odgovarajuće sankcije, npr. zabraniti preuzimanje. Zakon posebno uključuje pravila o proširenju zahtjeva da članovi društva obavješćuju o raspolaganju udjelima u javnim i privatnim društvima.

| (15) | Kada je riječ o transparentnosti, društva za osiguranje ili reosiguranje i grupe osiguravatelja ili reosiguravatelja obvezni su BMA-i dostaviti sve informacije potrebne za nadzor te najmanje jedanput godišnje objaviti izvješće o solventnosti i financijskom stanju. Vrste kvalitativnih i kvantitativnih informacija koje se moraju objaviti u skladu su s Direktivom 2009/138/EZ. Zahtjevi za osiguravatelje i grupe u pogledu objave izvještaja u velikoj mjeri odražavaju odredbe Direktive 2009/138/EZ. Izuzeća se mogu odobriti ako bi posljedica objave bila konkurentski nepovoljan položaj društava. Međutim, čak i u tom slučaju, prema bermudskim pravilima objavljuju se bitne informacije o solventnosti i financijskom stanju. |
| --- | --- |

(15)

Kada je riječ o transparentnosti, društva za osiguranje ili reosiguranje i grupe osiguravatelja ili reosiguravatelja obvezni su BMA-i dostaviti sve informacije potrebne za nadzor te najmanje jedanput godišnje objaviti izvješće o solventnosti i financijskom stanju. Vrste kvalitativnih i kvantitativnih informacija koje se moraju objaviti u skladu su s Direktivom 2009/138/EZ. Zahtjevi za osiguravatelje i grupe u pogledu objave izvještaja u velikoj mjeri odražavaju odredbe Direktive 2009/138/EZ. Izuzeća se mogu odobriti ako bi posljedica objave bila konkurentski nepovoljan položaj društava. Međutim, čak i u tom slučaju, prema bermudskim pravilima objavljuju se bitne informacije o solventnosti i financijskom stanju.

| (16) | U pogledu čuvanja poslovne tajne te suradnje i razmjene informacija, sustavom na snazi na Bermudima predviđa se obveza čuvanja poslovne tajne za sve osobe koje rade ili su radile za BMA-u, uključujući revizore i stručnjake koji djeluju u ime BMA-e. U okviru tih obveza predviđa se da se povjerljive informacije ne smiju otkrivati osim u zbirnom ili sažetom obliku, ne dovodeći u pitanje slučajeve obuhvaćene kaznenim pravom. Nadalje, povjerljive informacije primljene od drugih nadzornih tijela BMA će upotrebljavati samo u izvršavanju svojih dužnosti te u svrhe predviđene zakonom. Sustav koji je na snazi na Bermudima sadržava i zahtjev da se u slučaju da se proglasi stečaj društva za osiguranje ili reosiguranje ili se nad njim provodi postupak prisilne likvidacije povjerljive informacije mogu objaviti ako se ne odnose na treće osobe uključene u spašavanje tog društva. Povjerljive informacije primljene od drugog nadzornog tijela BMA može priopćiti nadležnim tijelima i drugim tijelima ili osobama koje podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne na Bermudima samo uz izričitu suglasnost tog nadzornog tijela. BMA je s Međunarodnim udruženjem osiguravateljnih nadzornih tijela i svim državama članicama Unije potpisala memorandume o razumijevanju u pogledu koordinacije međunarodne suradnje, a posebno u vezi s razmjenom povjerljivih informacija. |
| --- | --- |

(16)

U pogledu čuvanja poslovne tajne te suradnje i razmjene informacija, sustavom na snazi na Bermudima predviđa se obveza čuvanja poslovne tajne za sve osobe koje rade ili su radile za BMA-u, uključujući revizore i stručnjake koji djeluju u ime BMA-e. U okviru tih obveza predviđa se da se povjerljive informacije ne smiju otkrivati osim u zbirnom ili sažetom obliku, ne dovodeći u pitanje slučajeve obuhvaćene kaznenim pravom. Nadalje, povjerljive informacije primljene od drugih nadzornih tijela BMA će upotrebljavati samo u izvršavanju svojih dužnosti te u svrhe predviđene zakonom. Sustav koji je na snazi na Bermudima sadržava i zahtjev da se u slučaju da se proglasi stečaj društva za osiguranje ili reosiguranje ili se nad njim provodi postupak prisilne likvidacije povjerljive informacije mogu objaviti ako se ne odnose na treće osobe uključene u spašavanje tog društva. Povjerljive informacije primljene od drugog nadzornog tijela BMA može priopćiti nadležnim tijelima i drugim tijelima ili osobama koje podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne na Bermudima samo uz izričitu suglasnost tog nadzornog tijela. BMA je s Međunarodnim udruženjem osiguravateljnih nadzornih tijela i svim državama članicama Unije potpisala memorandume o razumijevanju u pogledu koordinacije međunarodne suradnje, a posebno u vezi s razmjenom povjerljivih informacija.

| (17) | Kada je riječ o učinku njezinih odluka, BMA i ostala bermudska nadležna tijela koja imaju mandat osigurati pravilno funkcioniranje financijskih tržišta u mogućnosti su procijeniti kako će odluke utjecati na stabilnost financijskih sustava na svjetskoj razini, osobito u izvanrednim situacijama, te uzeti u obzir njihove moguće procikličke učinke ako dođe do izuzetnih kretanja na financijskim tržištima. U okviru sustava koji je na snazi na Bermudima prethodno spomenuta nadležna tijela održavaju redovite sastanke radi razmjene informacija o rizicima za financijsku stabilnost i koordinacije djelovanja. Sastanci se održavaju i na međunarodnoj razini, gdje bermudska nadležna tijela primjerice razmjenjuju informacije o pitanjima financijske stabilnosti s kolegijima nadzornih tijela država članica Unije i EIOPA-om. |
| --- | --- |

(17)

Kada je riječ o učinku njezinih odluka, BMA i ostala bermudska nadležna tijela koja imaju mandat osigurati pravilno funkcioniranje financijskih tržišta u mogućnosti su procijeniti kako će odluke utjecati na stabilnost financijskih sustava na svjetskoj razini, osobito u izvanrednim situacijama, te uzeti u obzir njihove moguće procikličke učinke ako dođe do izuzetnih kretanja na financijskim tržištima. U okviru sustava koji je na snazi na Bermudima prethodno spomenuta nadležna tijela održavaju redovite sastanke radi razmjene informacija o rizicima za financijsku stabilnost i koordinacije djelovanja. Sastanci se održavaju i na međunarodnoj razini, gdje bermudska nadležna tijela primjerice razmjenjuju informacije o pitanjima financijske stabilnosti s kolegijima nadzornih tijela država članica Unije i EIOPA-om.

| (18) | U člancima 378. i 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 navode se i posebni kriteriji u pogledu istovjetnosti za djelatnosti reosiguranja i za nadzor grupe. |
| --- | --- |

(18)

U člancima 378. i 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 navode se i posebni kriteriji u pogledu istovjetnosti za djelatnosti reosiguranja i za nadzor grupe.

| (19) | Kada je riječ o posebnim kriterijima za djelatnosti reosiguranja iz članka 378. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, početak obavljanja djelatnosti reosiguranja podliježe prethodnom odobrenju BMA-e. |
| --- | --- |

(19)

Kada je riječ o posebnim kriterijima za djelatnosti reosiguranja iz članka 378. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, početak obavljanja djelatnosti reosiguranja podliježe prethodnom odobrenju BMA-e.

| (20) | Kada je riječ o posebnim kriterijima za nadzor grupe iz članka 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, BMA ima ovlasti odrediti na koja se društva primjenjuje nadzor na razini grupe te nadzirati društva za osiguranje ili reosiguranje koja su dio grupe. BMA nadzire sva društva za osiguranje ili reosiguranje nad kojima sudjelujuće društvo kako je definirano u članku 212. stavku 1. točki (a) Direktive 2009/138/EZ ima dominantan ili značajan utjecaj. |
| --- | --- |

(20)

Kada je riječ o posebnim kriterijima za nadzor grupe iz članka 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, BMA ima ovlasti odrediti na koja se društva primjenjuje nadzor na razini grupe te nadzirati društva za osiguranje ili reosiguranje koja su dio grupe. BMA nadzire sva društva za osiguranje ili reosiguranje nad kojima sudjelujuće društvo kako je definirano u članku 212. stavku 1. točki (a) Direktive 2009/138/EZ ima dominantan ili značajan utjecaj.

| (21) | BMA ima sposobnost ocijeniti profil rizičnosti, financijski položaj i solventnost društava za osiguranje ili reosiguranje koja su dio grupe te poslovnu strategiju grupe. |
| --- | --- |

(21)

BMA ima sposobnost ocijeniti profil rizičnosti, financijski položaj i solventnost društava za osiguranje ili reosiguranje koja su dio grupe te poslovnu strategiju grupe.

| (22) | Pravila o izvještavanju i računovodstvu omogućuju praćenje transakcija unutar grupe i koncentracija rizika, o kojima grupe osiguravatelja ili reosiguravatelja moraju izvješćivati najmanje jedanput godišnje. |
| --- | --- |

(22)

Pravila o izvještavanju i računovodstvu omogućuju praćenje transakcija unutar grupe i koncentracija rizika, o kojima grupe osiguravatelja ili reosiguravatelja moraju izvješćivati najmanje jedanput godišnje.

| (23) | BMA ograničava upotrebu vlastitih sredstava društva za osiguranje ili reosiguranje ako se ona ne mogu djelotvorno staviti na raspolaganje za pokrivanje kapitalnog zahtjeva sudjelujućeg društva za koje se računa solventnost grupe. Izračunom solventnosti grupe dobiva se rezultat koji je barem jednak rezultatu dobivenom na temelju metoda iz članaka 230. i 233. Direktive 2009/138/EZ, bez dvostrukog računanja vlastitih sredstava i isključujući unutargrupno stvaranje kapitala uzajamnim financiranjem. |
| --- | --- |

(23)

BMA ograničava upotrebu vlastitih sredstava društva za osiguranje ili reosiguranje ako se ona ne mogu djelotvorno staviti na raspolaganje za pokrivanje kapitalnog zahtjeva sudjelujućeg društva za koje se računa solventnost grupe. Izračunom solventnosti grupe dobiva se rezultat koji je barem jednak rezultatu dobivenom na temelju metoda iz članaka 230. i 233. Direktive 2009/138/EZ, bez dvostrukog računanja vlastitih sredstava i isključujući unutargrupno stvaranje kapitala uzajamnim financiranjem.

| (24) | Prema tome, budući da regulatorni i nadzorni sustav koji je na snazi za društva za osiguranje ili reosiguranje i grupe osiguravatelja ili reosiguravatelja na Bermudima ispunjava sve kriterije utvrđene u člancima 378., 379. i 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, smatra se da on ispunjava kriterije za potpunu istovjetnost utvrđene u članku 172. stavku 2., članku 227. stavku 4. i članku 260. stavku 3. Direktive 2009/138/EZ, uz iznimku pravila o vlastitim društvima i osiguravatelja posebne namjene, koji podliježu različitom regulatornom sustavu. |
| --- | --- |

(24)

Prema tome, budući da regulatorni i nadzorni sustav koji je na snazi za društva za osiguranje ili reosiguranje i grupe osiguravatelja ili reosiguravatelja na Bermudima ispunjava sve kriterije utvrđene u člancima 378., 379. i 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, smatra se da on ispunjava kriterije za potpunu istovjetnost utvrđene u članku 172. stavku 2., članku 227. stavku 4. i članku 260. stavku 3. Direktive 2009/138/EZ, uz iznimku pravila o vlastitim društvima i osiguravatelja posebne namjene, koji podliježu različitom regulatornom sustavu.

| (25) | Direktiva 2009/138/EZ primjenjuje se od 1. siječnja 2016. Stoga bi ovom Odlukom i istovjetnost regulatornog sustava solventnosti i bonitetnog sustava koji su na snazi na Bermudima trebalo priznati od tog datuma. |
| --- | --- |

(25)

Direktiva 2009/138/EZ primjenjuje se od 1. siječnja 2016. Stoga bi ovom Odlukom i istovjetnost regulatornog sustava solventnosti i bonitetnog sustava koji su na snazi na Bermudima trebalo priznati od tog datuma.

| (26) | Delegiranom odlukom Komisije (EU) 2015/2290 (4) odobrena je privremena istovjetnost sustava solventnosti koji su na snazi u Australiji, na Bermudima, u Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Državama. Radi pravne sigurnosti i s obzirom na to da regulatorni sustav solventnosti koji je na snazi na Bermudima za društva za osiguranje ili reosiguranje i grupe osiguravatelja ili reosiguravatelja ispunjava kriterije za potpunu istovjetnost, uz iznimku pravila o vlastitim društvima i osiguravateljima posebne namjene, potrebno je izmijeniti tu Odluku, |
| --- | --- |

(26)

Delegiranom odlukom Komisije (EU) 2015/2290 (4) odobrena je privremena istovjetnost sustava solventnosti koji su na snazi u Australiji, na Bermudima, u Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Državama. Radi pravne sigurnosti i s obzirom na to da regulatorni sustav solventnosti koji je na snazi na Bermudima za društva za osiguranje ili reosiguranje i grupe osiguravatelja ili reosiguravatelja ispunjava kriterije za potpunu istovjetnost, uz iznimku pravila o vlastitim društvima i osiguravateljima posebne namjene, potrebno je izmijeniti tu Odluku,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Regulatorni sustav solventnosti koji je na snazi na Bermudima i koji se primjenjuje na djelatnosti reosiguranja društava sa sjedištem na Bermudima smatra se istovjetnim sustavu utvrđenom u glavi I. Direktive 2009/138/EZ, uz iznimku pravila o vlastitim društvima i osiguravateljima posebne namjene.

Članak 2.

Nadzorni sustav koji je na snazi na Bermudima i koji se primjenjuje na djelatnosti osiguranja društava sa sjedištem na Bermudima smatra se istovjetnim sustavu utvrđenom u glavi I. poglavlju VI. Direktive 2009/138/EZ, uz iznimku pravila o vlastitim društvima i osiguravateljima posebne namjene.

Članak 3.

Bonitetni sustav koji je na snazi na Bermudima i koji se primjenjuje na nadzor društava za osiguranje ili reosiguranje u grupi smatra se istovjetnim sustavu utvrđenom u glavi III. Direktive 2009/138/EZ, uz iznimku pravila o vlastitim društvima i osiguravateljima posebne namjene.

Članak 4.

Delegirana odluka (EU) 2015/2290 o privremenoj istovjetnosti sustava solventnosti koji su na snazi u Australiji, na Bermudima, u Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Američkim Državama i primjenjivih na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u tim zemljama mijenja se kako slijedi:

| 1. | naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „Delegirana odluka Komisije (EU) 2015/2290 od 5. lipnja 2015. o privremenoj istovjetnosti sustava solventnosti koji su na snazi u Australiji, Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Američkim Državama i primjenjivih na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u tim zemljama”; |
| --- | --- |

1.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Delegirana odluka Komisije (EU) 2015/2290 od 5. lipnja 2015. o privremenoj istovjetnosti sustava solventnosti koji su na snazi u Australiji, Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Američkim Državama i primjenjivih na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u tim zemljama”;

| 2. | članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Sustavi solventnosti na snazi u Australiji, Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Američkim Državama i primjenjivi na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u tim zemljama smatraju se privremeno istovjetnima sustavu iz glave I. poglavlja VI. Direktive 2009/138/EZ.” |
| --- | --- |

2.

članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Sustavi solventnosti na snazi u Australiji, Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Američkim Državama i primjenjivi na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u tim zemljama smatraju se privremeno istovjetnima sustavu iz glave I. poglavlja VI. Direktive 2009/138/EZ.”

Članak 5.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2016.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. studenoga 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskoga nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).

3

(4)  Delegirana odluka Komisije (EU) 2015/2290 od 5. lipnja 2015. o privremenoj istovjetnosti sustava solventnosti koji su na snazi u Australiji, na Bermudima, u Brazilu, Kanadi, Meksiku i Sjedinjenim Američkim Državama i primjenjivih na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u tim zemljama (SL L 323, 9.12.2015., str. 22.).

4

---

| 4.3.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 58/55

---

DELEGIRANA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/310

оd 26. studenoga 2015.

o istovjetnosti regulatornog sustava solventnosti za društva za osiguranje i reosiguranje koji je na snazi u Japanu sa sustavom utvrđenim u Direktivi 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (1), a posebno njezin članak 172. stavak 4. i članak 227. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Direktivom 2009/138/EZ uspostavlja se regulatorni sustav solventnosti za društva za osiguranje i reosiguranje u Uniji zasnovan na riziku. Potpuna primjena Direktive 2009/138/EZ za osiguravatelje i reosiguravatelje u Uniji počet će 1. siječnja 2016. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2009/138/EZ uspostavlja se regulatorni sustav solventnosti za društva za osiguranje i reosiguranje u Uniji zasnovan na riziku. Potpuna primjena Direktive 2009/138/EZ za osiguravatelje i reosiguravatelje u Uniji počet će 1. siječnja 2016.

| (2) | U skladu s člankom 311. Direktive 2009/138/EZ Komisija može donijeti i delegirane akte predviđene u toj Direktivi prije datuma početka njezine primjene. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 311. Direktive 2009/138/EZ Komisija može donijeti i delegirane akte predviđene u toj Direktivi prije datuma početka njezine primjene.

| (3) | Članak 172. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost regulatornog sustava solventnosti treće zemlje ili jurisdikcije koji se primjenjuje na djelatnosti reosiguranja društava sa sjedištem u toj trećoj zemlji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da se ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju sjedište u toj jurisdikciji tretiraju na isti način kao ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju odobrenje za rad u skladu s tom Direktivom. |
| --- | --- |

(3)

Članak 172. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost regulatornog sustava solventnosti treće zemlje ili jurisdikcije koji se primjenjuje na djelatnosti reosiguranja društava sa sjedištem u toj trećoj zemlji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da se ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju sjedište u toj jurisdikciji tretiraju na isti način kao ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju odobrenje za rad u skladu s tom Direktivom.

| (4) | Člankom 172. stavkom 4. Direktive 2009/138/EZ predviđa se određivanje na određeno vrijeme privremene istovjetnosti trećih zemalja ili jurisdikcija čiji regulatorni sustavi solventnosti reosiguranja ispunjuju određene kriterije. Odluka o privremenoj istovjetnosti vrijedi do 31. prosinca 2020. s mogućnošću obnove za razdoblje od najviše godinu dana, kako je utvrđeno u članku 172. stavku 5. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 172. stavkom 4. Direktive 2009/138/EZ predviđa se određivanje na određeno vrijeme privremene istovjetnosti trećih zemalja ili jurisdikcija čiji regulatorni sustavi solventnosti reosiguranja ispunjuju određene kriterije. Odluka o privremenoj istovjetnosti vrijedi do 31. prosinca 2020. s mogućnošću obnove za razdoblje od najviše godinu dana, kako je utvrđeno u članku 172. stavku 5.

| (5) | Članak 227. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost za osiguravatelje iz trećih zemalja koji su dio grupe sa sjedištem u Uniji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da takve grupe, ako je za izvještavanje na razini grupe kao metoda konsolidacije odobrena metoda odbitaka i agregiranja, za potrebe izračuna zahtjeva solventnosti i prihvatljivih vlastitih sredstava grupe uzmu u obzir izračun kapitalnih zahtjeva i raspoloživi kapital (vlastita sredstva) u skladu s pravilima jurisdikcije izvan Unije umjesto da ih izračunavaju na temelju Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Članak 227. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost za osiguravatelje iz trećih zemalja koji su dio grupe sa sjedištem u Uniji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da takve grupe, ako je za izvještavanje na razini grupe kao metoda konsolidacije odobrena metoda odbitaka i agregiranja, za potrebe izračuna zahtjeva solventnosti i prihvatljivih vlastitih sredstava grupe uzmu u obzir izračun kapitalnih zahtjeva i raspoloživi kapital (vlastita sredstva) u skladu s pravilima jurisdikcije izvan Unije umjesto da ih izračunavaju na temelju Direktive 2009/138/EZ.

| (6) | Člankom 227. stavkom 5. Direktive 2009/138/EZ predviđa se određivanje na određeno vrijeme privremene istovjetnosti trećih zemalja ili jurisdikcija čiji regulatorni sustavi solventnosti osiguranja ispunjuju određene kriterije. Odluka o privremenoj istovjetnosti vrijedi za razdoblje od deset godina s mogućnošću obnove. |
| --- | --- |

(6)

Člankom 227. stavkom 5. Direktive 2009/138/EZ predviđa se određivanje na određeno vrijeme privremene istovjetnosti trećih zemalja ili jurisdikcija čiji regulatorni sustavi solventnosti osiguranja ispunjuju određene kriterije. Odluka o privremenoj istovjetnosti vrijedi za razdoblje od deset godina s mogućnošću obnove.

| (7) | Za procjenu privremene istovjetnosti iz članka 172. stavka 4. Direktive 2009/138/EZ i privremene istovjetnosti iz članka 227. stavka 5. Direktive 2009/138/EZ uzima se u obzir niz kriterija. Ti kriteriji uključuju određene zajedničke zahtjeve, posebno one koji se odnose na uspostavljeni regulatorni sustav solventnosti te ovlasti, sredstva i odgovornosti nadzornika. Ostali kriteriji razlikuju se za dvije vrste istovjetnosti, a posebno oni koji se odnose na konvergenciju prema potpuno istovjetnom regulatornom sustavu, razmjenu informacija s nadzornim tijelima i poslovnu tajnu. |
| --- | --- |

(7)

Za procjenu privremene istovjetnosti iz članka 172. stavka 4. Direktive 2009/138/EZ i privremene istovjetnosti iz članka 227. stavka 5. Direktive 2009/138/EZ uzima se u obzir niz kriterija. Ti kriteriji uključuju određene zajedničke zahtjeve, posebno one koji se odnose na uspostavljeni regulatorni sustav solventnosti te ovlasti, sredstva i odgovornosti nadzornika. Ostali kriteriji razlikuju se za dvije vrste istovjetnosti, a posebno oni koji se odnose na konvergenciju prema potpuno istovjetnom regulatornom sustavu, razmjenu informacija s nadzornim tijelima i poslovnu tajnu.

| (8) | Japanski regulatorni sustav solventnosti utvrđen je u Zakonu o djelatnosti osiguranja i Pravilniku o djelatnosti osiguranja, kako su zadnje izmijenjeni 2010. Za izdavanje odobrenja za rad osiguravateljima postoji sveobuhvatni sustav za izdavanje dozvola. Za obavljanje djelatnosti reosiguranja u Japanu potrebna je dozvola za neživotno osiguranje. Norme u pogledu upravljanja, upravljanja rizikom i objave djelomično su utvrđeni u Smjernicama za nadzor Agencije za financijske usluge Japana (Japan Financial Services Agency, JFSA). Smjernice za nadzor nemaju snagu zakona, ali ih pomno prati JFSA, koja ima ovlast uvesti korektivne mjere ako ih smatra potrebnima. |
| --- | --- |

(8)

Japanski regulatorni sustav solventnosti utvrđen je u Zakonu o djelatnosti osiguranja i Pravilniku o djelatnosti osiguranja, kako su zadnje izmijenjeni 2010. Za izdavanje odobrenja za rad osiguravateljima postoji sveobuhvatni sustav za izdavanje dozvola. Za obavljanje djelatnosti reosiguranja u Japanu potrebna je dozvola za neživotno osiguranje. Norme u pogledu upravljanja, upravljanja rizikom i objave djelomično su utvrđeni u Smjernicama za nadzor Agencije za financijske usluge Japana (Japan Financial Services Agency, JFSA). Smjernice za nadzor nemaju snagu zakona, ali ih pomno prati JFSA, koja ima ovlast uvesti korektivne mjere ako ih smatra potrebnima.

| (9) | U ožujku 2015. Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) dostavilo je Komisiji mišljenje u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) o regulatornom i nadzornom sustavu koji je u Japanu na snazi za društva za osiguranje i reosiguranje. Kasnije, EIOPA je isto tako pomogla Komisiji svojim doprinosom u pogledu procjene japanskog sektora osiguranja u skladu s člankom 227. stavkom 5. Direktive 2009/138/EZ. Komisija svoju procjenu temelji na informacijama koje joj je dostavila EIOPA. |
| --- | --- |

(9)

U ožujku 2015. Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) dostavilo je Komisiji mišljenje u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) o regulatornom i nadzornom sustavu koji je u Japanu na snazi za društva za osiguranje i reosiguranje. Kasnije, EIOPA je isto tako pomogla Komisiji svojim doprinosom u pogledu procjene japanskog sektora osiguranja u skladu s člankom 227. stavkom 5. Direktive 2009/138/EZ. Komisija svoju procjenu temelji na informacijama koje joj je dostavila EIOPA.

| (10) | Japan ima neovisno nadzorno tijelo za osiguranje, JFSA-u, s ovlastima i sredstvima potrebnima za izvršavanje svojih zadaća. JFSA je 2013. imala oko 100 članova osoblja koji su u punom radnom vremenu posvećeni nadzoru osiguranja, dok su ostali članovi osoblja bili na raspolaganju iz drugih dijelova organizacije. Istražne ovlasti uključuju izravni nadzor, a sankcije uključuju upravne naloge kojima mogu biti obuhvaćeni čak i povlačenje dozvole i pojedinačne sankcije. JFSA isto tako može dostaviti dosjee državnim odvjetnicima. |
| --- | --- |

(10)

Japan ima neovisno nadzorno tijelo za osiguranje, JFSA-u, s ovlastima i sredstvima potrebnima za izvršavanje svojih zadaća. JFSA je 2013. imala oko 100 članova osoblja koji su u punom radnom vremenu posvećeni nadzoru osiguranja, dok su ostali članovi osoblja bili na raspolaganju iz drugih dijelova organizacije. Istražne ovlasti uključuju izravni nadzor, a sankcije uključuju upravne naloge kojima mogu biti obuhvaćeni čak i povlačenje dozvole i pojedinačne sankcije. JFSA isto tako može dostaviti dosjee državnim odvjetnicima.

| (11) | Osiguravatelji i reosiguravatelji moraju JFSA-i dostaviti opširne izvještaje, a JFSA ima široke ovlasti za restrukturiranje ili likvidaciju osiguravatelja i reosiguravatelja u poteškoćama, koje su se tijekom posljednjih desetljeća učinkovito upotrebljavale u odnosu na određeni broj osiguravatelja u sektoru životnog osiguranja koji su bili u ozbiljnim poteškoćama. |
| --- | --- |

(11)

Osiguravatelji i reosiguravatelji moraju JFSA-i dostaviti opširne izvještaje, a JFSA ima široke ovlasti za restrukturiranje ili likvidaciju osiguravatelja i reosiguravatelja u poteškoćama, koje su se tijekom posljednjih desetljeća učinkovito upotrebljavale u odnosu na određeni broj osiguravatelja u sektoru životnog osiguranja koji su bili u ozbiljnim poteškoćama.

| (12) | JFSA ima uspostavljen određeni broj sporazuma o suradnji s drugim nadzornim tijelima diljem svijeta. Od 2011. potpisnica je Multilateralnog memoranduma o razumijevanju o razmjeni informacija među osiguravateljnim nadzornim tijelima Međunarodnog udruženja osiguravateljnih nadzornih tijela. Potpisala je određeni broj bilateralnih i multilateralnih sporazuma o suradnji s drugim nadzornim tijelima, uključujući nekoliko nadzornih tijela u Uniji. |
| --- | --- |

(12)

JFSA ima uspostavljen određeni broj sporazuma o suradnji s drugim nadzornim tijelima diljem svijeta. Od 2011. potpisnica je Multilateralnog memoranduma o razumijevanju o razmjeni informacija među osiguravateljnim nadzornim tijelima Međunarodnog udruženja osiguravateljnih nadzornih tijela. Potpisala je određeni broj bilateralnih i multilateralnih sporazuma o suradnji s drugim nadzornim tijelima, uključujući nekoliko nadzornih tijela u Uniji.

| (13) | Osoblje JFSA-e podliježe strogim zahtjevima u pogledu čuvanja poslovne tajne. Pravilima i praksama JFSA-e na odgovarajući su način zaštićene povjerljive informacije koje su dostavila strana nadzorna tijela. Svi sadašnji ili bivši članovi osoblja JFSA-e obvezni su čuvati povjerljivost svih informacija koje prime tijekom obavljanja svojih dužnosti. Posljedica neovlaštene objave mogu biti disciplinske sankcije, kaznene istrage i kazna. S informacijama koje su primljene od stranih nadzornih tijela i označene kao povjerljive postupa se na odgovarajući način, a upotrebljavat će se samo u one svrhe koje su dogovorene sa stranim nadzornim tijelom. |
| --- | --- |

(13)

Osoblje JFSA-e podliježe strogim zahtjevima u pogledu čuvanja poslovne tajne. Pravilima i praksama JFSA-e na odgovarajući su način zaštićene povjerljive informacije koje su dostavila strana nadzorna tijela. Svi sadašnji ili bivši članovi osoblja JFSA-e obvezni su čuvati povjerljivost svih informacija koje prime tijekom obavljanja svojih dužnosti. Posljedica neovlaštene objave mogu biti disciplinske sankcije, kaznene istrage i kazna. S informacijama koje su primljene od stranih nadzornih tijela i označene kao povjerljive postupa se na odgovarajući način, a upotrebljavat će se samo u one svrhe koje su dogovorene sa stranim nadzornim tijelom.

| (14) | Vrednovanje imovine za društva za životno osiguranje i društva za neživotno osiguranje obavlja se u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima Japana. Većina imovine, ali ne sva imovina, vrednuje se po fer vrijednosti. U određenim okolnostima, određeni se razredi imovine (kao što su obveznice i zajmovi) vrednuju po knjigovodstvenoj vrijednosti. Kada se imovina vrednuje po povijesnom trošku, većina nerealiziranih dobitaka i gubitaka uzima se u obzir za određivanje raspoloživih vlastitih sredstava. Tehničke pričuve životnog osiguranja i dugoročnog neživotnog osiguranja diskontirane su. JFSA periodički određuje diskontnu stopu koja se treba upotrebljavati za diskontiranje tehničkih pričuva. Počevši od datuma ugovora nadalje, tehničke pričuve mogu se ponovno procijeniti samo naviše (nikada se ne vrednuju na vrijednost manju od one koja je određena na datum ugovora). Stoga se zanemaruju događaji na tržištu i ostali događaji čija bi posljedica bilo smanjenje tehničkih pričuva (kao što je povećanje kamatnih stopa). Društva za osiguranje isto su tako svake fiskalne godine obvezna provesti analizu budućeg novčanog toka sa stajališta prikladnosti tehničkih pričuva i, ako se to smatra potrebnim, akumulirati dodatne pričuve. |
| --- | --- |

(14)

Vrednovanje imovine za društva za životno osiguranje i društva za neživotno osiguranje obavlja se u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima Japana. Većina imovine, ali ne sva imovina, vrednuje se po fer vrijednosti. U određenim okolnostima, određeni se razredi imovine (kao što su obveznice i zajmovi) vrednuju po knjigovodstvenoj vrijednosti. Kada se imovina vrednuje po povijesnom trošku, većina nerealiziranih dobitaka i gubitaka uzima se u obzir za određivanje raspoloživih vlastitih sredstava. Tehničke pričuve životnog osiguranja i dugoročnog neživotnog osiguranja diskontirane su. JFSA periodički određuje diskontnu stopu koja se treba upotrebljavati za diskontiranje tehničkih pričuva. Počevši od datuma ugovora nadalje, tehničke pričuve mogu se ponovno procijeniti samo naviše (nikada se ne vrednuju na vrijednost manju od one koja je određena na datum ugovora). Stoga se zanemaruju događaji na tržištu i ostali događaji čija bi posljedica bilo smanjenje tehničkih pričuva (kao što je povećanje kamatnih stopa). Društva za osiguranje isto su tako svake fiskalne godine obvezna provesti analizu budućeg novčanog toka sa stajališta prikladnosti tehničkih pričuva i, ako se to smatra potrebnim, akumulirati dodatne pričuve.

| (15) | U slučaju društava za životno osiguranje i u slučaju društava za neživotno osiguranje, nadzorna intervencija može se pokrenuti na temelju triju različitih pragova, koji su utvrđeni kao različiti „koeficijenti granice solventnosti” (engl. Solvency Margin Ratios, SRM), izraženi kao koeficijent dvostrukog iznosa vlastitih sredstava podijeljen s kapitalnim zahtjevom nazvanim „ukupni rizik”. Metrikom „ukupnog rizika” obuhvaćeni su preuzeti rizici, kamatni i tržišni rizici, operativni rizik i rizik katastrofe. Interni modeli prihvaćeni su za rizike katastrofe i minimalnog jamstva. JFSA ima ovlast odrediti određene korektivne mjere čak i ako nije prekršen najviši prag za nadzornu intervenciju (SRM iznad 200 %), na primjer na način da od osiguravatelja zatraži da donesu mjere kako bi poboljšali svoju profitabilnost, kreditni rizik, stabilnost ili rizik likvidnosti. Kada je SRM ispod 0 %, JFSA može naložiti potpunu ili djelomičnu obustavu djelatnosti. |
| --- | --- |

(15)

U slučaju društava za životno osiguranje i u slučaju društava za neživotno osiguranje, nadzorna intervencija može se pokrenuti na temelju triju različitih pragova, koji su utvrđeni kao različiti „koeficijenti granice solventnosti” (engl. Solvency Margin Ratios, SRM), izraženi kao koeficijent dvostrukog iznosa vlastitih sredstava podijeljen s kapitalnim zahtjevom nazvanim „ukupni rizik”. Metrikom „ukupnog rizika” obuhvaćeni su preuzeti rizici, kamatni i tržišni rizici, operativni rizik i rizik katastrofe. Interni modeli prihvaćeni su za rizike katastrofe i minimalnog jamstva. JFSA ima ovlast odrediti određene korektivne mjere čak i ako nije prekršen najviši prag za nadzornu intervenciju (SRM iznad 200 %), na primjer na način da od osiguravatelja zatraži da donesu mjere kako bi poboljšali svoju profitabilnost, kreditni rizik, stabilnost ili rizik likvidnosti. Kada je SRM ispod 0 %, JFSA može naložiti potpunu ili djelomičnu obustavu djelatnosti.

| (16) | Planom upravljanja rizikom poduzeća od japanskih se osiguravatelja zahtijeva da rizicima upravljaju pojedinačno i sveobuhvatno. Osiguravatelji su obvezni sustavno i sveobuhvatno provoditi odgovarajuće upravljanje rizikom. U to je uključeno uzimanje u obzir činjenice jesu li utvrđeni relevantni rizici, provjera objektivnosti i prikladnosti normi za kvantifikaciju te analiziranje buduće adekvatnosti kapitala s obzirom na srednjoročne i dugoročne poslovne strategije i poslovno okruženje. JFSA od osiguravatelja isto tako zahtijeva provođenje vlastite procjene rizika i solventnosti te da o njezinim rezultatima izvijeste upravni odbor. |
| --- | --- |

(16)

Planom upravljanja rizikom poduzeća od japanskih se osiguravatelja zahtijeva da rizicima upravljaju pojedinačno i sveobuhvatno. Osiguravatelji su obvezni sustavno i sveobuhvatno provoditi odgovarajuće upravljanje rizikom. U to je uključeno uzimanje u obzir činjenice jesu li utvrđeni relevantni rizici, provjera objektivnosti i prikladnosti normi za kvantifikaciju te analiziranje buduće adekvatnosti kapitala s obzirom na srednjoročne i dugoročne poslovne strategije i poslovno okruženje. JFSA od osiguravatelja isto tako zahtijeva provođenje vlastite procjene rizika i solventnosti te da o njezinim rezultatima izvijeste upravni odbor.

| (17) | Japanski osiguravatelji zakonski su obvezni JFSA-i podnositi polugodišnje i godišnje poslovne izvještaje. Osim toga, osiguravatelj je svake godine obvezan pripremiti određene dokumente s objašnjenjima te ih kao javno dostupne čuvati u svom sjedištu. |
| --- | --- |

(17)

Japanski osiguravatelji zakonski su obvezni JFSA-i podnositi polugodišnje i godišnje poslovne izvještaje. Osim toga, osiguravatelj je svake godine obvezan pripremiti određene dokumente s objašnjenjima te ih kao javno dostupne čuvati u svom sjedištu.

| (18) | Japanski regulatorni sustav solventnosti se mijenja. Zahtjevi u pogledu solventnosti na razini grupe uvedeni su 2010. Otkako je 2011. EIOPA započela procjenu istovjetnosti japanskog nadzornog sustava u vezi s člankom 172. Direktive 2009/138/EZ, Japan provodi reforme kojima će se poboljšati njegov regulatorni sustav solventnosti. Nekoliko je izvješća i terenskih ispitivanja bilance koja se temelji na ekonomskim vrednovanjima provedeno 2011., 2012. i 2014. S obzirom na izmjene koje se razmatraju moguće je zaključiti da će buduće promjene japanskog regulatornog sustava solventnosti rezultirati jačom konvergencijom s Direktivom 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(18)

Japanski regulatorni sustav solventnosti se mijenja. Zahtjevi u pogledu solventnosti na razini grupe uvedeni su 2010. Otkako je 2011. EIOPA započela procjenu istovjetnosti japanskog nadzornog sustava u vezi s člankom 172. Direktive 2009/138/EZ, Japan provodi reforme kojima će se poboljšati njegov regulatorni sustav solventnosti. Nekoliko je izvješća i terenskih ispitivanja bilance koja se temelji na ekonomskim vrednovanjima provedeno 2011., 2012. i 2014. S obzirom na izmjene koje se razmatraju moguće je zaključiti da će buduće promjene japanskog regulatornog sustava solventnosti rezultirati jačom konvergencijom s Direktivom 2009/138/EZ.

| (19) | Na osnovi te procjene trebalo bi smatrati da regulatorni sustav solventnosti osiguranja i reosiguranja Japana ispunjuje kriterije za privremenu istovjetnost utvrđene u članku 172. stavku 4. Direktive 2009/138/EZ i kriterije za privremenu istovjetnost utvrđene u članku 227. stavku 5. Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(19)

Na osnovi te procjene trebalo bi smatrati da regulatorni sustav solventnosti osiguranja i reosiguranja Japana ispunjuje kriterije za privremenu istovjetnost utvrđene u članku 172. stavku 4. Direktive 2009/138/EZ i kriterije za privremenu istovjetnost utvrđene u članku 227. stavku 5. Direktive 2009/138/EZ.

| (20) | Razdoblje privremene istovjetnosti određeno ovom Odlukom završava 31. prosinca 2020. u skladu s člankom 172. stavkom 5. Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(20)

Razdoblje privremene istovjetnosti određeno ovom Odlukom završava 31. prosinca 2020. u skladu s člankom 172. stavkom 5. Direktive 2009/138/EZ.

| (21) | Razdoblje privremene istovjetnosti određeno ovom Odlukom trebalo bi trajati deset godina u skladu s člankom 227. stavkom 6. Direktive 2009/138/EZ, |
| --- | --- |

(21)

Razdoblje privremene istovjetnosti određeno ovom Odlukom trebalo bi trajati deset godina u skladu s člankom 227. stavkom 6. Direktive 2009/138/EZ,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Regulatorni sustav solventnosti koji je na snazi u Japanu i koji se primjenjuje na djelatnosti reosiguranja društava sa sjedištem u Japanu koje su uređene Zakonom o djelatnosti osiguranja smatra se privremeno istovjetnim sustavu utvrđenom u glavi I. Direktive 2009/138/EZ.

Privremena istovjetnost iz prvog stavka završava 31. prosinca 2020.

Članak 2.

Regulatorni sustav solventnosti koji je na snazi u Japanu i koji se primjenjuje na djelatnosti osiguranja društava sa sjedištem u Japanu koje su uređene Zakonom o djelatnosti osiguranja smatra se privremeno istovjetnim sustavu utvrđenom u glavi I. poglavlju VI. Direktive 2009/138/EZ.

Privremena istovjetnost iz prvog stavka odobrava se za razdoblje od deset godina od 1. siječnja 2016.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. studenoga 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

2

---