# Jurnalul Oficial L 127/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 127 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5822 mai 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 127

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5822 mai 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2015/791 al Comisiei din 27 aprilie 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/792 al Comisiei din 19 mai 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Maçã de Alcobaça (IGP)] | 5 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/793 al Comisiei din 19 mai 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini aferent unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Agnello di Sardegna (IGP)] | 6 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/794 al Comisiei din 19 mai 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini aferent unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Chevrotin (DOP)] | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/795 al Comisiei din 19 mai 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pont-l'Evêque (DOP)] | 8 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/796 al Comisiei din 21 mai 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește rubrica referitoare la Statele Unite din lista cu țări terțe, teritorii, zone sau compartimente din care anumite produse obținute de la păsări de curte pot fi importate în Uniune sau pot tranzita Uniunea în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă în urma apariției unor noi focare în țara menționată (
  1
  ) | 9 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/797 al Comisiei din 21 mai 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 17 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2015/798 a Consiliului din 11 mai 2015 de autorizare a Comisiei Europene să negocieze, în numele Uniunii Europene, modificările la Convenția de la Viena privind protecția stratului de ozon și la Protocolul de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon | 19 |
| | * | Decizia (UE) 2015/799 a Consiliului din 18 mai 2015 de autorizare a statelor membre să devină părți, în interesul Uniunii Europene, la Convenția internațională a Organizației Maritime Internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru personalul navelor de pescuit (
  1
  ) | 20 |
| | * | Decizia (PESC) 2015/800 a Consiliului din 21 mai 2015 de modificare și de prelungire a aplicării Deciziei 2013/233/PESC privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) | 22 |
| | * | Decizia (UE) 2015/801 a Comisiei din 20 mai 2015 cu privire la documentul de referință privind cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul comerțului cu amănuntul în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)
  [notificată cu numărul C(2015) 3234]

   (
  1
  ) | 25 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2015/791 al Comisiei din 27 aprilie 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/792 al Comisiei din 19 mai 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Maçã de Alcobaça (IGP)]

5

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/793 al Comisiei din 19 mai 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini aferent unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Agnello di Sardegna (IGP)]

6

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/794 al Comisiei din 19 mai 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini aferent unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Chevrotin (DOP)]

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/795 al Comisiei din 19 mai 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pont-l'Evêque (DOP)]

8

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/796 al Comisiei din 21 mai 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește rubrica referitoare la Statele Unite din lista cu țări terțe, teritorii, zone sau compartimente din care anumite produse obținute de la păsări de curte pot fi importate în Uniune sau pot tranzita Uniunea în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă în urma apariției unor noi focare în țara menționată (
  1
  )

1

9

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/797 al Comisiei din 21 mai 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

17

DECIZII

*

Decizia (UE) 2015/798 a Consiliului din 11 mai 2015 de autorizare a Comisiei Europene să negocieze, în numele Uniunii Europene, modificările la Convenția de la Viena privind protecția stratului de ozon și la Protocolul de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon

19

*

Decizia (UE) 2015/799 a Consiliului din 18 mai 2015 de autorizare a statelor membre să devină părți, în interesul Uniunii Europene, la Convenția internațională a Organizației Maritime Internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru personalul navelor de pescuit (
  1
  )

1

20

*

Decizia (PESC) 2015/800 a Consiliului din 21 mai 2015 de modificare și de prelungire a aplicării Deciziei 2013/233/PESC privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya)

22

*

Decizia (UE) 2015/801 a Comisiei din 20 mai 2015 cu privire la documentul de referință privind cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul comerțului cu amănuntul în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)
  [notificată cu numărul C(2015) 3234]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 3234]

1

25

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Adoptarea definitivă (UE, Euratom) 2015/371 a bugetului rectificativ nr. 7 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 ( JO L 73, 17.3.2015 ) | 61 |

Rectificări

*

Rectificare la Adoptarea definitivă (UE, Euratom) 2015/371 a bugetului rectificativ nr. 7 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 ( JO L 73, 17.3.2015 )

( JO L 73, 17.3.2015 )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2015/791 AL COMISIEI

din 27 aprilie 2015

de modificare a anexei I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (1), în special articolul 58 alineatul (7),

întrucât:

| (1) | Articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (2) prevede o revizuire a cadrului financiar multianual în cazul adoptării după 1 ianuarie 2014 a unor programe în gestiune partajată pentru, printre altele, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, în vederea transferării pentru exercițiile următoare, peste plafoanele corespunzătoare pentru cheltuieli, a alocărilor neutilizate în 2014. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (2) prevede o revizuire a cadrului financiar multianual în cazul adoptării după 1 ianuarie 2014 a unor programe în gestiune partajată pentru, printre altele, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, în vederea transferării pentru exercițiile următoare, peste plafoanele corespunzătoare pentru cheltuieli, a alocărilor neutilizate în 2014.

| (2) | Programele de dezvoltare rurală ale Bulgariei, Republicii Cehe, Irlandei, Greciei, Spaniei, Croației, Italiei, Ciprului, Luxemburgului, Ungariei, Maltei, României, Suediei, precum și anumite programe regionale ale Belgiei, Germaniei, Franței și Regatului Unit nu au fost gata de adoptare până la sfârșitul anului 2014. |
| --- | --- |

(2)

Programele de dezvoltare rurală ale Bulgariei, Republicii Cehe, Irlandei, Greciei, Spaniei, Croației, Italiei, Ciprului, Luxemburgului, Ungariei, Maltei, României, Suediei, precum și anumite programe regionale ale Belgiei, Germaniei, Franței și Regatului Unit nu au fost gata de adoptare până la sfârșitul anului 2014.

| (3) | Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 a fost revizuit în consecință prin Regulamentul (UE, Euratom) 2015/623 al Consiliului (3), transferându-se în plafoanele de cheltuieli pentru 2015 și 2016, pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare regională, alocările corespunzătoare neutilizate în 2014. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 a fost revizuit în consecință prin Regulamentul (UE, Euratom) 2015/623 al Consiliului (3), transferându-se în plafoanele de cheltuieli pentru 2015 și 2016, pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare regională, alocările corespunzătoare neutilizate în 2014.

| (4) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013, care stabilește defalcarea sprijinului acordat de Uniune pentru dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013, care stabilește defalcarea sprijinului acordat de Uniune pentru dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Având în vedere că prezentul regulament este esențial pentru adoptarea la timp și fără probleme a programelor de dezvoltare rurală, este necesar ca acesta să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere că prezentul regulament este esențial pentru adoptarea la timp și fără probleme a programelor de dezvoltare rurală, este necesar ca acesta să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 aprilie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

1

(2)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).

2

(3)  Regulamentul (UE, Euratom) 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 103, 22.4.2015, p. 1).

3

---

ANEXĂ

„ANEXA I

DEFALCAREA SPRIJINULUI PENTRU DEZVOLTARE RURALĂ DIN PARTEA UNIUNII (2014-2020)

| (prețuri curente în EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | TOTAL
  2014-2020 |
| Belgia | 40 855 562 | 97 243 257 | 109 821 794 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bulgaria | | 502 807 341 | 505 020 057 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Republica Cehă | | 470 143 771 | 503 130 504 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Danemarca | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Germania | 664 601 903 | 1 498 240 410 | 1 685 574 112 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Estonia | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Irlanda | | 469 633 941 | 469 724 442 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Grecia | | 907 059 608 | 1 007 736 821 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Spania | | 1 780 169 908 | 1 780 403 445 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Franța | 4 353 019 | 2 336 138 618 | 2 363 567 980 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 671 324 729 | 1 675 377 983 | 11 384 844 249 |
| Croația | | 448 426 250 | 448 426 250 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Italia | | 2 223 480 180 | 2 231 599 688 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Cipru | | 28 341 472 | 28 345 126 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Letonia | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Lituania | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 230 483 599 | 230 443 386 | 1 613 088 240 |
| Luxemburg | | 21 385 468 | 21 432 133 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Ungaria | | 742 851 235 | 737 099 981 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Malta | | 20 905 107 | 20 878 690 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Țările de Jos | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 118 107 797 | 117 976 388 | 765 285 360 |
| Austria | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Polonia | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Portugalia | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| România | | 1 723 260 662 | 1 751 613 412 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Slovenia | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovacia | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Finlanda | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Suedia | | 386 944 025 | 378 153 207 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Regatul Unit | 475 531 544 | 848 443 195 | 851 819 320 | 755 518 938 | 755 301 511 | 756 236 113 | 756 815 870 | 5 199 666 491 |
| Total UE-28 | 5 264 723 001 | 18 149 536 729 | 18 650 559 495 | 14 337 975 697 | 14 347 801 509 | 14 297 087 137 | 14 299 825 797 | 99 347 509 365 |
| |
| Asistență tehnică (0,25 %) | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Total | 5 298 853 700 | 18 183 668 706 | 18 684 692 774 | 14 372 110 305 | 14 381 937 473 | 14 331 224 483 | 14 333 964 553 | 99 586 451 994 ” |

(prețuri curente în EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

TOTAL

2014-2020

Belgia

40 855 562

97 243 257

109 821 794

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bulgaria

502 807 341

505 020 057

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Republica Cehă

470 143 771

503 130 504

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Danemarca

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Germania

664 601 903

1 498 240 410

1 685 574 112

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Estonia

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Irlanda

469 633 941

469 724 442

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Grecia

907 059 608

1 007 736 821

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Spania

1 780 169 908

1 780 403 445

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Franța

4 353 019

2 336 138 618

2 363 567 980

1 665 777 592

1 668 304 328

1 671 324 729

1 675 377 983

11 384 844 249

Croația

448 426 250

448 426 250

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Italia

2 223 480 180

2 231 599 688

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Cipru

28 341 472

28 345 126

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Letonia

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Lituania

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

230 483 599

230 443 386

1 613 088 240

Luxemburg

21 385 468

21 432 133

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Ungaria

742 851 235

737 099 981

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Malta

20 905 107

20 878 690

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Țările de Jos

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

118 107 797

117 976 388

765 285 360

Austria

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Polonia

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Portugalia

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

România

1 723 260 662

1 751 613 412

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Slovenia

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovacia

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Finlanda

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Suedia

386 944 025

378 153 207

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Regatul Unit

475 531 544

848 443 195

851 819 320

755 518 938

755 301 511

756 236 113

756 815 870

5 199 666 491

Total UE-28

5 264 723 001

18 149 536 729

18 650 559 495

14 337 975 697

14 347 801 509

14 297 087 137

14 299 825 797

99 347 509 365

Asistență tehnică (0,25 %)

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Total

5 298 853 700

18 183 668 706

18 684 692 774

14 372 110 305

14 381 937 473

14 331 224 483

14 333 964 553

99 586 451 994 ”

---

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/792 AL COMISIEI

din 19 mai 2015

de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Maçã de Alcobaça (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Portugaliei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Maçã de Alcobaça”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Portugaliei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Maçã de Alcobaça”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2).

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Maçã de Alcobaça” (IGP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 mai 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1107/96 al Comisiei din 12 iunie 1996 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (JO L 148, 21.6.1996, p. 1).

2

(3)  JO C 468, 31.12.2014, p. 10.

3

---

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/6

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/793 AL COMISIEI

din 19 mai 2015

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini aferent unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Agnello di Sardegna (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Agnello di Sardegna” înregistrate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 138/2001 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1166/2010 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Agnello di Sardegna” înregistrate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 138/2001 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1166/2010 al Comisiei (3).

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Agnello di Sardegna” (IGP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 mai 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 138/2001 al Comisiei din 24 ianuarie 2001 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 2400/96 privind înscrierea anumitor denumiri în „Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate”, prevăzut în Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (JO L 23, 25.1.2001, p. 17).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1166/2010 al Comisiei din 9 decembrie 2010 de aprobare a unor modificări care nu sunt minore din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Agnello di Sardegna (IGP)] (JO L 326, 10.12.2010, p. 70).

3

(4)  JO C 466, 30.12.2014, p. 8.

4

---

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/7

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/794 AL COMISIEI

din 19 mai 2015

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini aferent unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Chevrotin (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Chevrotin”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1357/2005 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Chevrotin”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1357/2005 al Comisiei (2).

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Chevrotin” (DOP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 mai 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1357/2005 al Comisiei din 18 august 2005 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 2400/96 privind înscrierea unei denumiri în „Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate” [Chevrotin (DOP)] (JO L 214, 19.8.2005, p. 6).

2

(3)  JO C 468, 31.12.2014, p. 2.

3

---

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/8

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/795 AL COMISIEI

din 19 mai 2015

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Pont-l'Evêque (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Pont-l'Evêque”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Pont-l'Evêque”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2).

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv (3). |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv (3).

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Pont-l'Evêque” (DOP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 mai 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1107/96 al Comisiei din 12 iunie 1996 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (JO L 148, 21.6.1996, p. 1).

2

(3)  JO C 463, 23.12.2014, p. 20.

3

---

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/796 AL COMISIEI

din 21 mai 2015

de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește rubrica referitoare la Statele Unite din lista cu țări terțe, teritorii, zone sau compartimente din care anumite produse obținute de la păsări de curte pot fi importate în Uniune sau pot tranzita Uniunea în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă în urma apariției unor noi focare în țara menționată

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (1), în special teza introductivă de la articolul 8, articolul 8 alineatul (1) primul paragraf, articolul 8 alineatul (4) și articolul 9 alineatul (4) litera (c),

având în vedere Directiva 2009/158/CE a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind condițiile de sănătate animală care reglementează comerțul intracomunitar și importurile din țări terțe de păsări de curte și de ouă pentru incubație (2), în special articolul 23 alineatul (1), articolul 24 alineatul (2) și articolul 25 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 798/2008 al Comisiei (3) stabilește cerințele de certificare sanitar-veterinară pentru importurile în Uniune și pentru tranzitul, inclusiv depozitarea în timpul tranzitului prin Uniune al păsărilor de curte și al produselor obținute de la păsări de curte (denumite în continuare „produsele”). Acesta se prevede că produsele pot fi importate în Uniune sau pot tranzita prin Uniune doar dacă provin din țările terțe, teritoriile, zonele sau compartimentele menționate în coloanele 1 și 3 din tabelul cuprins în partea 1 a anexei I la regulament. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 798/2008 al Comisiei (3) stabilește cerințele de certificare sanitar-veterinară pentru importurile în Uniune și pentru tranzitul, inclusiv depozitarea în timpul tranzitului prin Uniune al păsărilor de curte și al produselor obținute de la păsări de curte (denumite în continuare „produsele”). Acesta se prevede că produsele pot fi importate în Uniune sau pot tranzita prin Uniune doar dacă provin din țările terțe, teritoriile, zonele sau compartimentele menționate în coloanele 1 și 3 din tabelul cuprins în partea 1 a anexei I la regulament.

| (2) | De asemenea, în Regulamentul (CE) nr. 798/2008 sunt precizate condițiile pe care o țară terță, un teritoriu, o zonă sau un compartiment trebuie să le îndeplinească pentru a fi considerate indemne de gripă aviară înalt patogenă (highly pathogenic avian influenza – HPAI). |
| --- | --- |

(2)

De asemenea, în Regulamentul (CE) nr. 798/2008 sunt precizate condițiile pe care o țară terță, un teritoriu, o zonă sau un compartiment trebuie să le îndeplinească pentru a fi considerate indemne de gripă aviară înalt patogenă (highly pathogenic avian influenza – HPAI).

| (3) | Statele Unite sunt menționate în partea 1 a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 ca țară terță din care sunt autorizate importul în Uniune și tranzitul prin Uniune al produselor reglementate de regulamentul în cauză, provenite din anumite părți ale teritoriilor lor, în funcție de prezența focarelor de HPAI. Regionalizarea respectivă a fost recunoscută prin Regulamentul (CE) nr. 798/2008, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/243 al Comisiei (4), prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/342 al Comisiei (5) și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/526 al Comisiei (6), în urma apariției unor focare de HPAI în statele California, Idaho, Oregon, Washington și Minnesota. |
| --- | --- |

(3)

Statele Unite sunt menționate în partea 1 a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 ca țară terță din care sunt autorizate importul în Uniune și tranzitul prin Uniune al produselor reglementate de regulamentul în cauză, provenite din anumite părți ale teritoriilor lor, în funcție de prezența focarelor de HPAI. Regionalizarea respectivă a fost recunoscută prin Regulamentul (CE) nr. 798/2008, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/243 al Comisiei (4), prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/342 al Comisiei (5) și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/526 al Comisiei (6), în urma apariției unor focare de HPAI în statele California, Idaho, Oregon, Washington și Minnesota.

| (4) | Un acord între Uniune și Statele Unite (7) prevede o recunoaștere reciprocă rapidă a măsurilor de regionalizare în cazul apariției unui focar de boală în Uniune sau în Statele Unite (denumit în continuare „acordul”). |
| --- | --- |

(4)

Un acord între Uniune și Statele Unite (7) prevede o recunoaștere reciprocă rapidă a măsurilor de regionalizare în cazul apariției unui focar de boală în Uniune sau în Statele Unite (denumit în continuare „acordul”).

| (5) | Statele Unite au confirmat noi focare de HPAI de subtipul H5 la efectivele de păsări de curte din statele Missouri, Arkansas, Kansas, Dakota de Nord, Dakota de Sud, Montana, Wisconsin și Iowa. Autoritățile veterinare din Statele Unite au suspendat imediat eliberarea de certificate sanitar-veterinare pentru transporturile de produse destinate exportului în Uniune provenite din statele afectate. De asemenea, Statele Unite au pus în aplicare o politică de depopulare totală cu scopul de a ține sub control HPAI și de a-i limita răspândirea. |
| --- | --- |

(5)

Statele Unite au confirmat noi focare de HPAI de subtipul H5 la efectivele de păsări de curte din statele Missouri, Arkansas, Kansas, Dakota de Nord, Dakota de Sud, Montana, Wisconsin și Iowa. Autoritățile veterinare din Statele Unite au suspendat imediat eliberarea de certificate sanitar-veterinare pentru transporturile de produse destinate exportului în Uniune provenite din statele afectate. De asemenea, Statele Unite au pus în aplicare o politică de depopulare totală cu scopul de a ține sub control HPAI și de a-i limita răspândirea.

| (6) | În urma apariției de focare în statele menționate, Statele Unite au transmis informații actualizate cu privire la situația epidemiologică de pe teritoriul lor și la măsurile pe care le-au luat pentru a preveni extinderea răspândirii HPAI, situație care a fost evaluată în prezent de către Comisie. Pe baza acestei evaluări, precum și a angajamentelor prevăzute în acord și a garanțiilor oferite de Statele Unite, este adecvat să se modifice interdicția privind introducerea anumitor produse în Uniune, astfel încât să includă întreg teritoriul statelor Minnesota, Dakota de Sud, Wisconsin și Iowa și unele părți din statele Missouri, Arkansas, Kansas, Montana și Dakota de Nord, cărora autoritățile veterinare din Statele Unite ale Americii le-au impus restricții din cauza focarelor epidemice actuale. |
| --- | --- |

(6)

În urma apariției de focare în statele menționate, Statele Unite au transmis informații actualizate cu privire la situația epidemiologică de pe teritoriul lor și la măsurile pe care le-au luat pentru a preveni extinderea răspândirii HPAI, situație care a fost evaluată în prezent de către Comisie. Pe baza acestei evaluări, precum și a angajamentelor prevăzute în acord și a garanțiilor oferite de Statele Unite, este adecvat să se modifice interdicția privind introducerea anumitor produse în Uniune, astfel încât să includă întreg teritoriul statelor Minnesota, Dakota de Sud, Wisconsin și Iowa și unele părți din statele Missouri, Arkansas, Kansas, Montana și Dakota de Nord, cărora autoritățile veterinare din Statele Unite ale Americii le-au impus restricții din cauza focarelor epidemice actuale.

| (7) | Prin urmare, rubrica privind Statele Unite ale Americii din lista cuprinsă în partea 1 a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 ar trebui să fie modificată pentru a ține seama de situația epidemiologică actuală din țara terță respectivă. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, rubrica privind Statele Unite ale Americii din lista cuprinsă în partea 1 a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 ar trebui să fie modificată pentru a ține seama de situația epidemiologică actuală din țara terță respectivă.

| (8) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 ar trebui modificată în consecință.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Partea 1 a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 mai 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

1

(2)  JO L 343, 22.12.2009, p. 74.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 798/2008 al Comisiei din 8 august 2008 de stabilire a unei liste a țărilor terțe, teritoriilor, zonelor sau compartimentelor din care pot fi importate în Comunitate și pot tranzita Comunitatea păsările de curte și produsele de pasăre, precum și a cerințelor de certificare sanitar-veterinară (JO L 226, 23.8.2008, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/243 al Comisiei din 13 februarie 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește rubrica referitoare la Statele Unite din lista cu țări terțe, teritorii, zone sau compartimente din care anumite produse obținute de la păsări de curte pot fi importate în Uniune sau pot tranzita Uniunea în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă (JO L 41, 17.2.2015, p. 5).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/342 al Comisiei din 2 martie 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește rubrica referitoare la Statele Unite din lista cu țări terțe, teritorii, zone sau compartimente din care anumite produse obținute de la păsări de curte pot fi importate în Uniune sau pot tranzita Uniunea în contextul riscului de gripă aviară înalt patogenă, în urma apariției unor focare în statele Idaho și California (JO L 60, 4.3.2015, p. 31).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/526 al Comisiei din 27 martie 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008 în ceea ce privește rubrica referitoare la Statele Unite din lista cu țări terțe, teritorii, zone sau compartimente din care anumite produse obținute de la păsări de curte pot fi importate în Uniune sau pot tranzita Uniunea în contextul unor noi focare de gripă aviară înalt patogenă în țara menționată (JO L 84, 28.3.2015, p. 30).

6

(7)  Acord între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii privind măsurile sanitare de protecție a sănătății publice și animale aplicabile în comerțul cu animale vii și cu produse de origine animală, astfel cum a fost aprobat în numele Comunității Europene prin Decizia 1998/258/CE a Consiliului (JO L 118, 21.4.1998, p. 1).

7

---

ANEXĂ

În partea 1 a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 798/2008, rubrica referitoare la Statele Unite se înlocuiește cu următorul text:

| Codul ISO și numele țării terțe sau al teritoriului | Codul țării terțe, al teritoriului, al zonei sau al compartimentului | Descrierea țării terțe, a teritoriului, a zonei sau a compartimentului | Certificat sanitar-veterinar | Condiții specifice | Condiții specifice | Situația supravegherii gripei aviare | Situația vaccinării împotriva gripei aviare | Situația combaterii infecțiilor cu salmonelă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Model(e) | Garanții suplimentare | Data închiderii (1) | Data deschiderii (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „US – Statele Unite | US-0 | Întreaga țară | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | Zonă a Statelor Unite, cu excepția teritoriului US-2 | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Zonă a Statelor Unite care corespunde: | | | | | | | | |
| US-2.1 | Statul Washington: | Benton County |

Codul ISO și numele țării terțe sau al teritoriului

Codul țării terțe, al teritoriului, al zonei sau al compartimentului

Descrierea țării terțe, a teritoriului, a zonei sau a compartimentului

Certificat sanitar-veterinar

Condiții specifice

Condiții specifice

Situația supravegherii gripei aviare

Situația vaccinării împotriva gripei aviare

Situația combaterii infecțiilor cu salmonelă

Model(e)

Garanții suplimentare

Data închiderii (1)

Data deschiderii (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„US – Statele Unite

US-0

Întreaga țară

SPF

EP, E

S4

US-1

Zonă a Statelor Unite, cu excepția teritoriului US-2

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Zonă a Statelor Unite care corespunde:

US-2.1

Statul Washington:

Benton County

| | Franklin County |
| --- | --- |

Franklin County

WGM

VIII

P2

19.12.2014

7.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.2

Statul Washington:

Clallam County

WGM

VIII

P2

19.12.2014

11.5.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.3

Statul Washington:

Okanogan County (1):

| (a) | Nord: De la intersecția US 97/WA 20 și S. Janis Road, la dreapta pe S. Janis Road. La stânga pe McLaughlin Canyon Road, apoi la dreapta pe Hardy Road, apoi la stânga pe Chewilken Valley Road. |
| --- | --- |

(a)

Nord: De la intersecția US 97/WA 20 și S. Janis Road, la dreapta pe S. Janis Road. La stânga pe McLaughlin Canyon Road, apoi la dreapta pe Hardy Road, apoi la stânga pe Chewilken Valley Road.

| (b) | Est: De pe Chewilken Valley Road, la dreapta pe JH Green Road, apoi la stânga pe Hosheit Road, apoi la stânga pe Tedrow Trail Road, apoi la stânga pe Brown Pass Road până la linia de demarcare a rezervației tribului Colville. Urmăriți linia de demarcare a rezervației tribului Colville spre vest și apoi spre sud până la intersecția cu US 97/WA 20. |
| --- | --- |

(b)

Est: De pe Chewilken Valley Road, la dreapta pe JH Green Road, apoi la stânga pe Hosheit Road, apoi la stânga pe Tedrow Trail Road, apoi la stânga pe Brown Pass Road până la linia de demarcare a rezervației tribului Colville. Urmăriți linia de demarcare a rezervației tribului Colville spre vest și apoi spre sud până la intersecția cu US 97/WA 20.

| (c) | Sud: La dreapta pe US 97/WA 20, apoi la stânga pe Cherokee Road, apoi la dreapta pe Robinson Canyon Road. La stânga pe Bide A Wee Road, apoi la stânga pe Duck Lake Road, apoi la dreapta pe Soren Peterson Road, apoi la stânga pe Johnson Creek Road, apoi la dreapta pe George Road. La stânga pe Wetherstone Road, apoi la dreapta pe Eplay Road. |
| --- | --- |

(c)

Sud: La dreapta pe US 97/WA 20, apoi la stânga pe Cherokee Road, apoi la dreapta pe Robinson Canyon Road. La stânga pe Bide A Wee Road, apoi la stânga pe Duck Lake Road, apoi la dreapta pe Soren Peterson Road, apoi la stânga pe Johnson Creek Road, apoi la dreapta pe George Road. La stânga pe Wetherstone Road, apoi la dreapta pe Eplay Road.

| (d) | Vest: De pe Eplay Road, la dreapta pe Conconully Road/6th Avenue N., apoi la stânga pe Green Lake Road, apoi la dreapta pe Salmon Creek Road, apoi la dreapta pe Happy Hill Road, apoi la stânga pe Conconully Road (care devine Main Street). La dreapta pe Broadway, apoi la stânga pe C Street, apoi la dreapta pe Lake Street E, apoi la dreapta pe Sinlahekin Road, apoi la dreapta pe S. Fish Lake Road, apoi la dreapta pe Fish Lake Road. La stânga pe N. Pine Creek Road, apoi la dreapta pe Henry Road (care devine N. Pine Creek Road), apoi la dreapta pe Indian Springs Road, apoi la dreapta pe Highway 7, care se termină în US 97/WA 20. |
| --- | --- |

(d)

Vest: De pe Eplay Road, la dreapta pe Conconully Road/6th Avenue N., apoi la stânga pe Green Lake Road, apoi la dreapta pe Salmon Creek Road, apoi la dreapta pe Happy Hill Road, apoi la stânga pe Conconully Road (care devine Main Street). La dreapta pe Broadway, apoi la stânga pe C Street, apoi la dreapta pe Lake Street E, apoi la dreapta pe Sinlahekin Road, apoi la dreapta pe S. Fish Lake Road, apoi la dreapta pe Fish Lake Road. La stânga pe N. Pine Creek Road, apoi la dreapta pe Henry Road (care devine N. Pine Creek Road), apoi la dreapta pe Indian Springs Road, apoi la dreapta pe Highway 7, care se termină în US 97/WA 20.

WGM

VIII

P2

29.1.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.4

Statul Washington:

Okanogan County (2):

| (a) | Nord. De la intersecția US Hwy 97 cu granița canadiană, continuați în direcția est de-a lungul graniței canadiene, apoi la dreapta pe 9 Mile Road (County Highway 4777). |
| --- | --- |

(a)

Nord. De la intersecția US Hwy 97 cu granița canadiană, continuați în direcția est de-a lungul graniței canadiene, apoi la dreapta pe 9 Mile Road (County Highway 4777).

| (b) | Est. De pe 9 Mile Road, la dreapta pe Old Highway 4777, care spre sud devine Molson Road. La dreapta pe Chesaw Road, apoi la stânga pe Forest Service 3525, apoi la stânga pe Forest Development Road 350, care devine Forest Development Road 3625. De aici urmați direcția vest și la stânga pe Forest Service 3525, apoi la dreapta pe Rone Road, apoi la dreapta pe Box Spring Road, apoi la stânga pe Mosquito Creek Road, apoi la dreapta pe Swanson Mill Road. |
| --- | --- |

(b)

Est. De pe 9 Mile Road, la dreapta pe Old Highway 4777, care spre sud devine Molson Road. La dreapta pe Chesaw Road, apoi la stânga pe Forest Service 3525, apoi la stânga pe Forest Development Road 350, care devine Forest Development Road 3625. De aici urmați direcția vest și la stânga pe Forest Service 3525, apoi la dreapta pe Rone Road, apoi la dreapta pe Box Spring Road, apoi la stânga pe Mosquito Creek Road, apoi la dreapta pe Swanson Mill Road.

| (c) | Sud. De pe Swanson Mill Road, la stânga pe O'Neil Road, apoi pe US 97 în direcția sud. La dreapta pe Ellis Forde Bridge Road, apoi la stânga pe Janis Oroville (SR 7), apoi la dreapta pe Loomis Oroville Road, apoi la dreapta pe Wannact Lake Road, apoi la stânga pe Ellemeham Mountain Road, apoi la stânga pe Earth Dam Road, apoi la stânga pe un drum fără nume, apoi la dreapta pe un drum fără nume, apoi la dreapta pe un alt drum fără nume, apoi la stânga pe un drum fără nume, apoi la stânga pe un alt drum fără nume. |
| --- | --- |

(c)

Sud. De pe Swanson Mill Road, la stânga pe O'Neil Road, apoi pe US 97 în direcția sud. La dreapta pe Ellis Forde Bridge Road, apoi la stânga pe Janis Oroville (SR 7), apoi la dreapta pe Loomis Oroville Road, apoi la dreapta pe Wannact Lake Road, apoi la stânga pe Ellemeham Mountain Road, apoi la stânga pe Earth Dam Road, apoi la stânga pe un drum fără nume, apoi la dreapta pe un drum fără nume, apoi la dreapta pe un alt drum fără nume, apoi la stânga pe un drum fără nume, apoi la stânga pe un alt drum fără nume.

| (d) | Vest: De pe drumul fără nume, la dreapta pe Loomis Oroville Road, apoi la stânga pe Smilkameen Road până la granița canadiană. |
| --- | --- |

(d)

Vest: De pe drumul fără nume, la dreapta pe Loomis Oroville Road, apoi la stânga pe Smilkameen Road până la granița canadiană.

WGM

VIII

P2

3.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.5

Statul Oregon:

Douglas County

WGM

VIII

P2

19.12.2014

23.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.6

Statul Oregon:

Deschutes County

WG

VIII

P2

14.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.7

Statul Oregon:

Malheur County

WGM

VIII

P2

20.1.2015

11.5.2015

POU, RAT

N

P2

Statul Idaho:

| | Canyon County |
| --- | --- |

Canyon County

| | Payette County |
| --- | --- |

Payette County

WGM

VIII

P2

POU, RAT

N

P2

US-2.8

Statul California:

Stanislaus County/Tuolumne County:

O zonă cu o rază de 10 km începând cu punctul N de pe linia de demarcare a zonei de control circulare, continuând în sensul acelor de ceasornic:

| (a) | Nord – 2,5 mile est de la intersecția dintre State Hwy. 108 și Williams Road. |
| --- | --- |

(a)

Nord – 2,5 mile est de la intersecția dintre State Hwy. 108 și Williams Road.

| (b) | Nord-est – 1,4 mile sud-est de la intersecția dintre Rock River Dr. și Tulloch Road. |
| --- | --- |

(b)

Nord-est – 1,4 mile sud-est de la intersecția dintre Rock River Dr. și Tulloch Road.

| (c) | Est – 2,0 mile nord-vest de la intersecția dintre Milpitas Road și Las Cruces Road. |
| --- | --- |

(c)

Est – 2,0 mile nord-vest de la intersecția dintre Milpitas Road și Las Cruces Road.

| (d) | Sud-est – 1,58 mile est de la capătul de nord al Rushing Road. |
| --- | --- |

(d)

Sud-est – 1,58 mile est de la capătul de nord al Rushing Road.

| (e) | Sud – 0,70 mile sud de la intersecția dintre State Highway 132 și Crabtree Road. |
| --- | --- |

(e)

Sud – 0,70 mile sud de la intersecția dintre State Highway 132 și Crabtree Road.

| (f) | Sud-vest – 0,8 mile sud-est de la intersecția dintre Hazel Dean Road și Loneoak Road. |
| --- | --- |

(f)

Sud-vest – 0,8 mile sud-est de la intersecția dintre Hazel Dean Road și Loneoak Road.

| (g) | Vest – 2,5 mile sud-vest de la intersecția dintre Warnerville Road și Tim Bell Road. |
| --- | --- |

(g)

Vest – 2,5 mile sud-vest de la intersecția dintre Warnerville Road și Tim Bell Road.

| (h) | Nord-vest – 1,0 mile sud-est de la intersecția dintre CA-120 și Tim Bell Road. |
| --- | --- |

(h)

Nord-vest – 1,0 mile sud-est de la intersecția dintre CA-120 și Tim Bell Road.

WGM

VIII

P2

23.1.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.9

Statul California:

Kings County:

O zonă cu o rază de 10 km începând cu punctul N de pe linia de demarcare a zonei de control circulare, continuând în sensul acelor de ceasornic:

| (a) | Nord – 0,58 mile nord de Kansas Avenue
  NE – 0,83 mile est de CA-43. |
| --- | --- |

(a)

Nord – 0,58 mile nord de Kansas Avenue

NE – 0,83 mile est de CA-43.

| (b) | Est – 0,04 mile est de 5th Avenue |
| --- | --- |

(b)

Est – 0,04 mile est de 5th Avenue

| (c) | Sud-est – 0,1 mile est de intersecția dintre Paris Avenue și 7th Avenue |
| --- | --- |

(c)

Sud-est – 0,1 mile est de intersecția dintre Paris Avenue și 7th Avenue

| (d) | Sud – 1,23 mile nord de Redding Avenue |
| --- | --- |

(d)

Sud – 1,23 mile nord de Redding Avenue

| (e) | Sud-vest – 0,6 mile vest de intersecția dintre Paris Avenue și 15th Avenue |
| --- | --- |

(e)

Sud-vest – 0,6 mile vest de intersecția dintre Paris Avenue și 15th Avenue

| (f) | Vest – 1,21 mile est de 19th Avenue |
| --- | --- |

(f)

Vest – 1,21 mile est de 19th Avenue

| (g) | Nord-vest – 0,3 mile nord de intersecția dintre Laurel Avenue și 16th Avenue |
| --- | --- |

(g)

Nord-vest – 0,3 mile nord de intersecția dintre Laurel Avenue și 16th Avenue

WGM

VIII

P2

12.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.10

Statul Minnesota

WGM

VIII

P2

5.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.11

Statul Missouri:

| | Jasper County |
| --- | --- |

Jasper County

| | Barton County |
| --- | --- |

Barton County

WGM

VIII

P2

8.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.12

Statul Missouri:

| | Moniteau County |
| --- | --- |

Moniteau County

| | Morgan County |
| --- | --- |

Morgan County

WGM

VIII

P2

9.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.13

Statul Arkansas:

| | Boone County |
| --- | --- |

Boone County

| | Marion County |
| --- | --- |

Marion County

WGM

VIII

P2

11.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.14

Statul Kansas:

| | Leavenworth County |
| --- | --- |

Leavenworth County

| | Wyandotte County |
| --- | --- |

Wyandotte County

WGM

VIII

P2

13.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.15

Statul Kansas:

| | Cherokee County |
| --- | --- |

Cherokee County

| | Crawford County |
| --- | --- |

Crawford County

WGM

P2

9.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.16

Statul Montana:

| | Judith Basin County |
| --- | --- |

Judith Basin County

| | Fergus County |
| --- | --- |

Fergus County

WGM

VIII

P2

2.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.17

Statul Dakota de Nord:

Dickey County

WGM

VIII

P2

11.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.18

Statul Dakota de Sud

WGM

VIII

P2

1.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.19

Statul Wisconsin

WGM

VIII

P2

11.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.20

Statul Iowa

WGM

VIII

P2

14.4.2015

POU, RAT

N

P2

---

(1)  Produsele, inclusiv cele transportate în largul mării, fabricate înainte de această dată pot fi importate în Uniune în timpul unei perioade de 90 de zile de la această dată.

1

(2)  Doar produsele fabricate după această dată pot fi importate în Uniune.”

2

---

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/17

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/797 AL COMISIEI

din 21 mai 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 mai 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| MA | 98,6 |
| MK | 102,7 |
| ZZ | 90,3 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 47,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 93 10 | TR | 120,5 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 70,8 |
| MA | 60,9 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,7 |
| BR | 102,9 |
| CL | 119,8 |
| NZ | 157,8 |
| US | 119,0 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 110,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

69,6

MA

98,6

MK

102,7

ZZ

90,3

0707 00 05

AL

41,5

MK

47,0

TR

111,1

ZZ

66,5

0709 93 10

TR

120,5

ZZ

120,5

0805 10 20

EG

58,7

IL

70,8

MA

60,9

ZZ

63,5

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

90,7

BR

102,9

CL

119,8

NZ

157,8

US

119,0

UY

68,9

ZA

117,0

ZZ

110,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/19

---

DECIZIA (UE) 2015/798 A CONSILIULUI

din 11 mai 2015

de autorizare a Comisiei Europene să negocieze, în numele Uniunii Europene, modificările la Convenția de la Viena privind protecția stratului de ozon și la Protocolul de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1) și articolul 218 alineatele (3) și (4),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât Comisia ar trebui să fie autorizată să negocieze, în numele Uniunii, modificările la Convenția de la Viena privind protecția stratului de ozon (1) și la Protocolul de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon (2),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Comisia este autorizată să negocieze, în numele Uniunii, în privința aspectelor care țin de competențele Uniunii și în privința cărora Uniunea a adoptat norme, modificări la Convenția de la Viena privind protecția stratului de ozon și la Protocolul de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon în cadrul conferinței părților la respectiva convenție și al reuniunilor părților la respectivul protocol în 2015 și 2016.

Articolul 2

(1)   Comisia desfășoară negocierile în consultare cu comitetul special desemnat de Consiliu și în conformitate cu directivele de negociere ale Consiliului prevăzute în addendumul la prezenta decizie.

(2)   Consiliul poate revizui în orice moment respectivele directive de negociere. În acest sens, Comisia informează Consiliul cu privire la rezultatul negocierilor după fiecare sesiune de negocieri și, după caz, la orice problemă care ar putea apărea în cursul negocierilor.

Articolul 3

În măsura în care obiectul modificărilor menționate la articolul 1 ține de domenii de competență partajată a Uniunii și a statelor membre, Comisia și statele membre cooperează strâns în cursul procesului de negociere pentru a asigura o reprezentare internațională unitară a Uniunii și a statelor sale membre.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Comisiei.

Adoptată la Bruxelles, 11 mai 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

J. DŪKLAVS

---

(1)  JO L 297, 31.10.1988, p. 10.

1

(2)  JO L 297, 31.10.1988, p. 21.

2

---

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/20

---

DECIZIA (UE) 2015/799 A CONSILIULUI

din 18 mai 2015

de autorizare a statelor membre să devină părți, în interesul Uniunii Europene, la Convenția internațională a Organizației Maritime Internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru personalul navelor de pescuit

(Text cu relevanță pentru SEE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 46, articolul 53 alineatul (1) și articolul 62, coroborate cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) punctul (v) și cu articolul 218 alineatul (8) primul paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | Convenția internațională privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru personalul navelor de pescuit (denumită în continuare „convenția”) a Organizației Maritime Internaționale (OMI) a fost adoptată la 7 iulie 1995 în cadrul conferinței internaționale organizate de OMI la Londra. |
| --- | --- |

(1)

Convenția internațională privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru personalul navelor de pescuit (denumită în continuare „convenția”) a Organizației Maritime Internaționale (OMI) a fost adoptată la 7 iulie 1995 în cadrul conferinței internaționale organizate de OMI la Londra.

| (2) | Convenția a intrat în vigoare la 29 septembrie 2012. |
| --- | --- |

(2)

Convenția a intrat în vigoare la 29 septembrie 2012.

| (3) | Convenția aduce o contribuție semnificativă la sectorul pescuitului la nivel internațional, prin promovarea siguranței pe mare a persoanelor și a bunurilor, contribuind astfel, totodată, la protejarea mediului marin. Prin urmare, este de dorit ca dispozițiile acesteia să fie puse în aplicare cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(3)

Convenția aduce o contribuție semnificativă la sectorul pescuitului la nivel internațional, prin promovarea siguranței pe mare a persoanelor și a bunurilor, contribuind astfel, totodată, la protejarea mediului marin. Prin urmare, este de dorit ca dispozițiile acesteia să fie puse în aplicare cât mai curând posibil.

| (4) | Pescuitul pe mare este una dintre cele mai periculoase profesii, prin urmare formarea și calificările adecvate reprezintă mijloace esențiale de reducere a numărului de accidente. Îmbarcarea personalului la bordul navelor de pescuit ale statelor membre ar trebui, în orice caz, să fie făcută fără a se aduce atingere siguranței maritime. |
| --- | --- |

(4)

Pescuitul pe mare este una dintre cele mai periculoase profesii, prin urmare formarea și calificările adecvate reprezintă mijloace esențiale de reducere a numărului de accidente. Îmbarcarea personalului la bordul navelor de pescuit ale statelor membre ar trebui, în orice caz, să fie făcută fără a se aduce atingere siguranței maritime.

| (5) | În cadrul acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului durabil (denumite în continuare „acordurile”) cu țările terțe, este important ca personalul de la bordul navelor de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru să dețină calificări profesionale adecvate, dovedite prin certificate acceptate de statul de pavilion, pentru a face posibilă recrutarea în condițiile stabilite în acorduri. În aplicarea convenției, statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a se evita neconcordanțele dintre dreptul internațional și dreptul Uniunii, inclusiv eventualele impacturi negative asupra încheierii și punerii în aplicare a acordurilor. Mai mult, țările terțe relevante ar trebui să fie încurajate să devină părți la convenție. |
| --- | --- |

(5)

În cadrul acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului durabil (denumite în continuare „acordurile”) cu țările terțe, este important ca personalul de la bordul navelor de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru să dețină calificări profesionale adecvate, dovedite prin certificate acceptate de statul de pavilion, pentru a face posibilă recrutarea în condițiile stabilite în acorduri. În aplicarea convenției, statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a se evita neconcordanțele dintre dreptul internațional și dreptul Uniunii, inclusiv eventualele impacturi negative asupra încheierii și punerii în aplicare a acordurilor. Mai mult, țările terțe relevante ar trebui să fie încurajate să devină părți la convenție.

| (6) | Parlamentul European, Consiliul și Comisia promovează siguranța pe mare și siguranța la locul de muncă, precum și îmbunătățirea calificărilor profesionale pentru personalul de la bordul navelor de pescuit. Uniunea sprijină financiar formarea în sectorul pescuitului, în special prin Fondul european pentru pescuit și prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime. |
| --- | --- |

(6)

Parlamentul European, Consiliul și Comisia promovează siguranța pe mare și siguranța la locul de muncă, precum și îmbunătățirea calificărilor profesionale pentru personalul de la bordul navelor de pescuit. Uniunea sprijină financiar formarea în sectorul pescuitului, în special prin Fondul european pentru pescuit și prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime.

| (7) | Regula 7 de la capitolul I din anexa la convenție intră în sfera de competență exclusivă a Uniunii în ceea ce privește normele Uniunii privind recunoașterea calificărilor profesionale deținute de anumite categorii de personal al navelor de pescuit și aduc atingere dispozițiilor tratatului și legislației secundare a Uniunii, în special Directivei 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), în măsura în care sunt vizați cetățenii Uniunii care dețin certificate relevante eliberate de un stat membru sau de o țară terță. |
| --- | --- |

(7)

Regula 7 de la capitolul I din anexa la convenție intră în sfera de competență exclusivă a Uniunii în ceea ce privește normele Uniunii privind recunoașterea calificărilor profesionale deținute de anumite categorii de personal al navelor de pescuit și aduc atingere dispozițiilor tratatului și legislației secundare a Uniunii, în special Directivei 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), în măsura în care sunt vizați cetățenii Uniunii care dețin certificate relevante eliberate de un stat membru sau de o țară terță.

| (8) | Uniunea nu poate deveni parte la convenție, întrucât numai statele pot fi părți la aceasta. |
| --- | --- |

(8)

Uniunea nu poate deveni parte la convenție, întrucât numai statele pot fi părți la aceasta.

| (9) | Unele state membre nu au devenit încă părți la convenție, în timp ce altele sunt deja. Acele state membre care au nave de pescuit care le arborează pavilionul, porturi care primesc nave maritime de pescuit care fac obiectul convenției, ori instituții de formare pentru personalul navelor de pescuit și care nu au devenit încă părți la convenție sunt invitate să o facă. |
| --- | --- |

(9)

Unele state membre nu au devenit încă părți la convenție, în timp ce altele sunt deja. Acele state membre care au nave de pescuit care le arborează pavilionul, porturi care primesc nave maritime de pescuit care fac obiectul convenției, ori instituții de formare pentru personalul navelor de pescuit și care nu au devenit încă părți la convenție sunt invitate să o facă.

| (10) | Până în momentul în care toate statele membre care au nave de pescuit care le arborează pavilionul, porturi care primesc nave maritime de pescuit care fac obiectul convenției ori instituții de formare pentru personalul navelor de pescuit vor fi devenit părți la convenție, fiecare stat membru care este parte la convenție ar trebui să aplice flexibilitatea prevăzută prin convenție pentru a asigura compatibilitatea juridică cu dreptul Uniunii, în special dispozițiile de la capitolul I regula 10 din anexa la convenție privind echivalențele, pentru a alinia aplicarea convenției la Directiva 2005/36/CE. |
| --- | --- |

(10)

Până în momentul în care toate statele membre care au nave de pescuit care le arborează pavilionul, porturi care primesc nave maritime de pescuit care fac obiectul convenției ori instituții de formare pentru personalul navelor de pescuit vor fi devenit părți la convenție, fiecare stat membru care este parte la convenție ar trebui să aplice flexibilitatea prevăzută prin convenție pentru a asigura compatibilitatea juridică cu dreptul Uniunii, în special dispozițiile de la capitolul I regula 10 din anexa la convenție privind echivalențele, pentru a alinia aplicarea convenției la Directiva 2005/36/CE.

| (11) | Recunoscând calificările profesionale în conformitate cu Directiva 2005/36/CE ale lucrătorilor migranți din statele membre care nu sunt părți la convenție, fiecare stat membru parte la convenție ar trebui să garanteze că calificările profesionale ale lucrătorilor în cauză au fost evaluate și s-a stabilit că respectă standardele minime stabilite de convenție. |
| --- | --- |

(11)

Recunoscând calificările profesionale în conformitate cu Directiva 2005/36/CE ale lucrătorilor migranți din statele membre care nu sunt părți la convenție, fiecare stat membru parte la convenție ar trebui să garanteze că calificările profesionale ale lucrătorilor în cauză au fost evaluate și s-a stabilit că respectă standardele minime stabilite de convenție.

| (12) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul ar trebui, prin urmare, să autorizeze statele membre să devină părți la convenție, în interesul Uniunii, |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul ar trebui, prin urmare, să autorizeze statele membre să devină părți la convenție, în interesul Uniunii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Statele membre sunt autorizate să devină părți la Convenția internațională a Organizației Maritime Internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru personalul navelor de pescuit, adoptată la 7 iulie 1995, în ceea ce privește porțiunile care sunt de competența Uniunii.

Statele membre, atunci când raportează secretarului general al OMI în conformitate cu articolul 4 din convenție, furnizează, dacă este cazul, în conformitate cu capitolul I, regula 10 din anexa la convenție, informații privind dispozițiile relevante la nivel național referitoare la recunoașterea certificatelor de competență ale personalului aflat la bordul navelor de pescuit care fac obiectul convenției, luând în considerare obligațiile din dreptul relevant al Uniunii privind recunoașterea calificărilor.

Articolul 2

Statele membre care au nave de pescuit care le arborează pavilionul, porturi care primesc nave de pescuit maritime care fac obiectul convenției ori instituții de formare pentru personalul navelor de pescuit și care nu au devenit încă părți la convenție fac eforturi pentru a întreprinde demersurile necesare în vederea depunerii la secretarul general al OMI a instrumentului lor de aderare la convenție într-un termen rezonabil și, dacă este posibil, până la 23 mai 2017. Comisia prezintă Consiliului un raport în care analizează progresele înregistrate în ceea ce privește aderarea până la 23 mai 2018.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 18 mai 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

M. SEILE

---

(1)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

1

(2)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

2

---

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/22

---

DECIZIA (PESC) 2015/800 A CONSILIULUI

din 21 mai 2015

de modificare și de prelungire a aplicării Deciziei 2013/233/PESC privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 22 mai 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/233/PESC (1) de instituire a Misiunii de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya). Decizia 2013/233/PESC expiră la 21 mai 2015. |
| --- | --- |

(1)

La 22 mai 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/233/PESC (1) de instituire a Misiunii de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya). Decizia 2013/233/PESC expiră la 21 mai 2015.

| (2) | La 20 mai 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/294/PESC (2) de modificare a Deciziei 2013/233/PESC și care stabilește o valoare de referință financiară până la data de 21 mai 2015. |
| --- | --- |

(2)

La 20 mai 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/294/PESC (2) de modificare a Deciziei 2013/233/PESC și care stabilește o valoare de referință financiară până la data de 21 mai 2015.

| (3) | În urma situației politice și de securitate din Libia, personalul EUBAM Libya a fost reamplasat, iar numărul său a fost redus la o capacitate limitată la sfârșitul anului 2014, urmând reduceri suplimentare în 2015. În urma revizuirii strategice a EUBAM Libya, Comitetul politic și de securitate (COPS) a decis ca stadiul de suspendare a misiunii ar trebui menținut și că misiunea ar trebui să fie prelungită cu o perioadă suplimentară de șase luni, până la 21 noiembrie 2015. |
| --- | --- |

(3)

În urma situației politice și de securitate din Libia, personalul EUBAM Libya a fost reamplasat, iar numărul său a fost redus la o capacitate limitată la sfârșitul anului 2014, urmând reduceri suplimentare în 2015. În urma revizuirii strategice a EUBAM Libya, Comitetul politic și de securitate (COPS) a decis ca stadiul de suspendare a misiunii ar trebui menținut și că misiunea ar trebui să fie prelungită cu o perioadă suplimentară de șase luni, până la 21 noiembrie 2015.

| (4) | Prin urmare, Decizia 2013/233/PESC ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia 2013/233/PESC ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Misiunea EUBAM Libya se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, prevăzute la articolul 21 din tratat, |
| --- | --- |

(5)

Misiunea EUBAM Libya se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, prevăzute la articolul 21 din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2013/233/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 4, alineatul (4) se elimină. |
| --- | --- |

1.

La articolul 4, alineatul (4) se elimină.

| 2. | Articolul 6 se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următorul alineat:
  „(1a)   Șeful misiunii este reprezentantul EUBAM Libya în domeniul său de responsabilitate. Șeful misiunii poate delega membrilor personalului EUBAM Libya sarcini de gestionare referitoare la personal și chestiuni financiare, sub responsabilitatea sa generală.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 6 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următorul alineat:

„(1a)   Șeful misiunii este reprezentantul EUBAM Libya în domeniul său de responsabilitate. Șeful misiunii poate delega membrilor personalului EUBAM Libya sarcini de gestionare referitoare la personal și chestiuni financiare, sub responsabilitatea sa generală.”

| (b) | alineatele (4) și (8) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

alineatele (4) și (8) se elimină.

| 3. | La articolul 7, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Condițiile de angajare, precum și drepturile și obligațiile personalului internațional și local se stabilesc prin contractele care urmează să fie încheiate între EUBAM Libya și respectivul membru al personalului.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 7, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Condițiile de angajare, precum și drepturile și obligațiile personalului internațional și local se stabilesc prin contractele care urmează să fie încheiate între EUBAM Libya și respectivul membru al personalului.”

| 4. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 12a
  Dispoziții juridice
  EUBAM Libya are capacitatea de a achiziționa servicii și bunuri, de a încheia contracte și acorduri administrative, de a angaja personal, de a deține conturi bancare, de a dobândi și a înstrăina active și de a-și lichida pasivul, precum și de a fi parte în proceduri judiciare, după cum este necesar pentru punerea în aplicare a prezentei decizii.” |
| --- | --- |

4.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 12a

Dispoziții juridice

EUBAM Libya are capacitatea de a achiziționa servicii și bunuri, de a încheia contracte și acorduri administrative, de a angaja personal, de a deține conturi bancare, de a dobândi și a înstrăina active și de a-și lichida pasivul, precum și de a fi parte în proceduri judiciare, după cum este necesar pentru punerea în aplicare a prezentei decizii.”

| 5. | Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 13
  Dispoziții financiare
  (1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUBAM Libya pentru perioada 22 mai 2013-21 mai 2014 este de 30 300 000 EUR.
  Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUBAM Libya pentru perioada 22 mai 2014-21 noiembrie 2015 este de 26 200 000 EUR.
  (2)   Toate cheltuielile se gestionează în conformitate cu normele și procedurile aplicabile bugetului general al Uniunii. Participarea persoanelor fizice și juridice în atribuirea unor contracte de achiziții de către EUBAM Libya este deschisă fără restricții. În plus, bunurilor achiziționate de către EUBAM Libya nu li se aplică nicio regulă de origine. Sub rezerva aprobării de către Comisie, misiunea poate încheia acorduri de natură tehnică cu state membre, cu statul gazdă, cu state terțe participante și cu alți actori internaționali privind furnizarea de echipamente, servicii și spații către EUBAM Libya.
  (3)   EUBAM Libya răspunde de execuția bugetului misiunii. În acest scop, EUBAM Libya semnează un acord cu Comisia.
  (4)   Fără a aduce atingere dispozițiilor existente privind statutul EUBAM Libya și al personalului acesteia, EUBAM Libya are răspunderea pentru orice plângeri și obligații care decurg din executarea mandatului începând cu 22 mai 2015, cu excepția plângerilor legate de abateri grave ale șefului misiunii, pentru care răspunde șeful misiunii.
  (5)   Punerea în aplicare a dispozițiilor financiare nu aduce atingere lanțului de comandă, astfel cum se prevede la articolele 4, 5 și 6, și nici cerințelor operaționale ale EUBAM Libya, inclusiv compatibilitatea echipamentelor și interoperabilitatea echipelor sale.
  (6)   Cheltuielile sunt eligibile începând cu data semnării acordului menționat la alineatul (3).” |
| --- | --- |

5.

Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 13

Dispoziții financiare

(1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUBAM Libya pentru perioada 22 mai 2013-21 mai 2014 este de 30 300 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUBAM Libya pentru perioada 22 mai 2014-21 noiembrie 2015 este de 26 200 000 EUR.

(2)   Toate cheltuielile se gestionează în conformitate cu normele și procedurile aplicabile bugetului general al Uniunii. Participarea persoanelor fizice și juridice în atribuirea unor contracte de achiziții de către EUBAM Libya este deschisă fără restricții. În plus, bunurilor achiziționate de către EUBAM Libya nu li se aplică nicio regulă de origine. Sub rezerva aprobării de către Comisie, misiunea poate încheia acorduri de natură tehnică cu state membre, cu statul gazdă, cu state terțe participante și cu alți actori internaționali privind furnizarea de echipamente, servicii și spații către EUBAM Libya.

(3)   EUBAM Libya răspunde de execuția bugetului misiunii. În acest scop, EUBAM Libya semnează un acord cu Comisia.

(4)   Fără a aduce atingere dispozițiilor existente privind statutul EUBAM Libya și al personalului acesteia, EUBAM Libya are răspunderea pentru orice plângeri și obligații care decurg din executarea mandatului începând cu 22 mai 2015, cu excepția plângerilor legate de abateri grave ale șefului misiunii, pentru care răspunde șeful misiunii.

(5)   Punerea în aplicare a dispozițiilor financiare nu aduce atingere lanțului de comandă, astfel cum se prevede la articolele 4, 5 și 6, și nici cerințelor operaționale ale EUBAM Libya, inclusiv compatibilitatea echipamentelor și interoperabilitatea echipelor sale.

(6)   Cheltuielile sunt eligibile începând cu data semnării acordului menționat la alineatul (3).”

| 6. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 13a
  Celula de proiecte
  (1)   EUBAM Libya dispune de o celulă de proiecte pentru identificarea și punerea în aplicare a proiectelor care sunt coerente cu obiectivele misiunii și contribuie la îndeplinirea mandatului. Acolo unde este cazul, EUBAM Libya facilitează și furnizează consultanță pentru proiectele puse în aplicare de statele membre și statele terțe, sub responsabilitatea acestora, în domenii legate de mandatul EUBAM Libya și în sprijinul obiectivelor acesteia.
  (2)   Sub rezerva alineatului (3), EUBAM Libya este autorizată să recurgă la contribuții financiare din partea statelor membre sau a statelor terțe pentru punerea în aplicare a proiectelor identificate care completează în mod coerent celelalte acțiuni ale EUBAM Libya, dacă proiectele sunt:






  — | prevăzute în situația financiară aferentă prezentei decizii; sau |
| --- | --- | --- |

6.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 13a

Celula de proiecte

(1)   EUBAM Libya dispune de o celulă de proiecte pentru identificarea și punerea în aplicare a proiectelor care sunt coerente cu obiectivele misiunii și contribuie la îndeplinirea mandatului. Acolo unde este cazul, EUBAM Libya facilitează și furnizează consultanță pentru proiectele puse în aplicare de statele membre și statele terțe, sub responsabilitatea acestora, în domenii legate de mandatul EUBAM Libya și în sprijinul obiectivelor acesteia.

(2)   Sub rezerva alineatului (3), EUBAM Libya este autorizată să recurgă la contribuții financiare din partea statelor membre sau a statelor terțe pentru punerea în aplicare a proiectelor identificate care completează în mod coerent celelalte acțiuni ale EUBAM Libya, dacă proiectele sunt:

—

prevăzute în situația financiară aferentă prezentei decizii; sau

| — | integrate în cursul mandatului prin intermediul unei modificări a situației financiare la solicitarea șefului misiunii. |
| --- | --- |

—

integrate în cursul mandatului prin intermediul unei modificări a situației financiare la solicitarea șefului misiunii.

EUBAM Libya încheie un acord cu statele vizate, care acoperă în special procedurile specifice pentru soluționarea oricăror plângeri formulate de părți terțe cu privire la prejudiciile cauzate ca urmare a acțiunilor sau omisiunilor din partea EUBAM Libya în utilizarea fondurilor furnizate de statele vizate. În niciun caz, statele contribuitoare nu pot angaja răspunderea Uniunii sau a ÎR pentru acțiunile sau omisiunile EUBAM Libya în utilizarea fondurilor furnizate de statele respective.

(3)   Contribuțiile financiare din partea statelor terțe pentru celula de proiecte sunt supuse condiției acceptării de către COPS.”

| 7. | La articolul 16, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Se aplică până la data de 21 noiembrie 2015.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 16, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Se aplică până la data de 21 noiembrie 2015.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 22 mai 2015.

Adoptată la Bruxelles, 21 mai 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Decizia 2013/233/PESC a Consiliului din 22 mai 2013 privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (JO L 138, 24.5.2013, p. 15).

1

(2)  Decizia 2014/294/PESC a Consiliului din 20 mai 2014 de modificare a Deciziei 2013/233/PESC privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (JO L 151, 21.5.2014, p. 24).

2

---

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/25

---

DECIZIA (UE) 2015/801 A COMISIEI

din 20 mai 2015

cu privire la documentul de referință privind cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul comerțului cu amănuntul în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)

[notificată cu numărul C(2015) 3234]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 761/2001 și a deciziilor 2001/681/CE și 2006/193/CE ale Comisiei (1), în special articolul 46 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 impune Comisiei obligația de a elabora documente de referință sectoriale, în consultare cu statele membre și alte părți interesate. Documentele de referință sectoriale trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu pentru sectoare specifice și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare adecvate care să identifice nivelurile de performanță. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 impune Comisiei obligația de a elabora documente de referință sectoriale, în consultare cu statele membre și alte părți interesate. Documentele de referință sectoriale trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu pentru sectoare specifice și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare adecvate care să identifice nivelurile de performanță.

| (2) | Comunicarea Comisiei – Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (2) – instituie un plan de lucru și o listă indicativă a sectoarelor prioritare pentru adoptarea unor documente de referință sectoriale și intersectoriale, inclusiv în sectorul comerțului cu amănuntul și cu ridicata. |
| --- | --- |

(2)

Comunicarea Comisiei – Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (2) – instituie un plan de lucru și o listă indicativă a sectoarelor prioritare pentru adoptarea unor documente de referință sectoriale și intersectoriale, inclusiv în sectorul comerțului cu amănuntul și cu ridicata.

| (3) | Documentele de referință sectoriale pentru sectoare specifice, care includ cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare care identifică nivelurile de performanță de mediu, sunt necesare pentru a ajuta organizațiile să se concentreze mai bine asupra celor mai importante aspecte de mediu într-un anumit sector. |
| --- | --- |

(3)

Documentele de referință sectoriale pentru sectoare specifice, care includ cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare care identifică nivelurile de performanță de mediu, sunt necesare pentru a ajuta organizațiile să se concentreze mai bine asupra celor mai importante aspecte de mediu într-un anumit sector.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Documentul de referință sectorial privind cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul comerțului cu amănuntul este stabilit în anexă.

Articolul 2

O organizație din sectorul comerțului cu amănuntul înregistrată în sistemul comunitar de management de mediu și audit are obligația de a demonstra în declarația de mediu modul în care cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență din documentul de referință sectorial au fost utilizați pentru identificarea măsurilor și a acțiunilor și, eventual, stabilirea de priorități pentru îmbunătățirea performanței sale de mediu.

Articolul 3

Îndeplinirea parametrilor de excelență identificați în documentul de referință sectorial nu este obligatorie pentru organizațiile înregistrate în sistemul comunitar de management de mediu și audit, întrucât caracterul voluntar al sistemului de management de mediu și audit lasă evaluarea fezabilității parametrilor de referință, în ceea ce privește costurile și beneficiile, în seama organizațiilor respective.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 mai 2015.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 342, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO C 358, 8.12.2011, p. 2.

2

---

ANEXĂ

1.   INTRODUCERE

Prezentul document este primul document de referință sectorial în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS). Pentru a facilita înțelegerea prezentului document de referință sectorial, introducerea oferă o prezentare a contextului juridic și a utilizării acestuia.

Documentul de referință sectorial se bazează pe un raport științific și de politică detaliat (1), elaborat de Institutul pentru Studii Tehnologice Prospective (IPTS), unul dintre cele șapte institute ale Centrului Comun de Cercetare al Comisiei Europene (JRC).

Cadrul juridic relevant

Sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS) a fost introdus în 1993 în vederea participării voluntare a organizațiilor, prin Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului (2). Ulterior, sistemul comunitar de management de mediu și audit a făcut obiectul a două reforme importante:

| — | Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (3); |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (3);

| — | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

Un element nou important al ultimei revizuiri, care a intrat în vigoare la 11 ianuarie 2010, constă în elaborarea unor documente de referință sectoriale care reflectă cele mai bune practici de management de mediu pentru sectoare specifice, introdusă prin articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009. Documentele de referință sectoriale includ cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu pentru sectoare specifice și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare care identifică nivelurile de performanță.

Modul de înțelegere și de utilizare a prezentului document

Sistemul de management de mediu și audit (EMAS) este un sistem destinat participării voluntare a organizațiilor care se angajează la îmbunătățirea continuă a mediului. În acest cadru, prezentul document de referință sectorial oferă orientări sectoriale pentru sectorul comerțului cu amănuntul și evidențiază o serie de opțiuni de îmbunătățire și cele mai bune practici. Documentul de referință sectorial vizează sprijinirea și susținerea tuturor organizațiilor care doresc să își îmbunătățească performanțele de mediu prin furnizarea de idei și surse de inspirație, precum și de orientări practice și tehnice.

Documentul de referință sectorial se adresează în primul rând organizațiilor care sunt deja înregistrate în cadrul sistemului de management de mediu și audit, în al doilea rând organizațiilor care intenționează să se înregistreze în sistemul de management de mediu și audit în viitor și în al treilea rând, de asemenea, celor care au pus în aplicare un alt sistem de management de mediu sau celor fără un sistem de management de mediu oficial care doresc să învețe mai multe despre cele mai bune practici de management de mediu în scopul îmbunătățirii propriei performanțe de mediu. În consecință, obiectivul prezentului document este de a ajuta toate organizațiile și actorii din sectorul comerțului cu amănuntul să se concentreze pe aspectele de mediu relevante, atât directe, cât și indirecte, și să consulte informații privind cele mai bune practici și indicatorii de performanță de mediu sectoriali adecvați pentru a-și măsura performanța de mediu, precum și parametrii de excelență.

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009, organizațiile înregistrate în cadrul sistemului de management de mediu și audit au obligația de a întocmi o declarație de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d)]. Atunci când se evaluează performanțele de mediu, trebuie să fie luat în considerare documentul de referință sectorial relevant. Decizia 2013/131/UE a Comisiei (4) de instituire a ghidului utilizatorului care stabilește etapele necesare participării la sistemul de management de mediu și audit („ghidul utilizatorului EMAS”) se referă, de asemenea, la natura juridică a documentelor de referință sectoriale din cadrul sistemului de management de mediu și audit. Atât ghidul utilizatorului EMAS, cât și prezenta decizie prevăd obligația unei organizații înregistrate în sistemul de management de mediu și audit de a clarifica în declarația de mediu modul în care a fost luat în considerare documentul de referință sectorial, în cazul în care a fost disponibil; de exemplu, modul în care documentul de referință sectorial a fost utilizat pentru a identifica măsurile și acțiunile și, eventual, pentru a stabili prioritățile de îmbunătățire (suplimentară) a performanțelor de mediu. În plus, decizia prevede, de asemenea, că îndeplinirea parametrilor de excelență identificați în documentul de referință sectorial nu este obligatorie, întrucât caracterul voluntar al sistemului de management de mediu și audit lasă evaluarea fezabilității parametrilor, în ceea ce privește costurile și beneficiile, în seama organizațiilor înregistrate în sistem.

Informațiile din prezentul document se bazează pe datele directe furnizate de părțile interesate, urmate de o analiză ulterioară a Centrului Comun de Cercetare al Comisiei Europene. Un grup tehnic de lucru, format din experți și părți interesate din domeniu, a furnizat avize specializate împreună cu Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene, convenind și aprobând în cele din urmă parametrii de referință descriși. Aceasta înseamnă că informațiile furnizate cu privire la indicatorii de performanță de mediu sectoriali corespunzători, precum și parametrii de excelență din prezentul document corespund nivelurilor de performanță de mediu care pot fi atinse de cele mai performante organizații din sector. În ceea ce privește declarația de mediu, articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 face trimitere la anexa IV la respectivul regulament, unde se prevede că declarația de mediu trebuie să conțină, de asemenea, rapoarte privind indicatorii principali, precum și alți indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu. Așa-numiții „alți indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu” (anexa IV partea C punctul 3) se referă la aspecte de mediu având caracter mai specific, astfel cum au fost identificate în declarația de mediu și care se raportează în plus față de indicatorii principali. În acest scop, documentul de referință sectorial trebuie, de asemenea, să fie luat în considerare (anexa IV partea C punctul 3). Atunci când este justificabil din motive tehnice, o organizație poate ajunge la concluzia că unul sau mai mulți indicatori principali ai sistemului comunitar de management de mediu și audit și unul sau mai mulți indicatori sectoriali prezentați în documentul de referință sectorial nu sunt relevanți pentru organizație și nu trebuie să se prezinte un raport asupra acestora. De exemplu, un comerciant cu amănuntul dintr-un sector altul decât cel alimentar nu trebuie să prezinte un raport cu privire la indicatorii de eficiență energetică pentru refrigerarea alimentelor comerciale, întrucât acest aspect nu este relevant pentru comerciantul respectiv. Atunci când sunt selectați indicatorii relevanți, trebuie să se țină cont de faptul că unii indicatori sunt strâns legați de punerea în aplicare a anumitor bune practici. Prin urmare, aplicabilitatea lor este limitată la organizațiile care pun în aplicare respectivele bune practici de management de mediu. Cu toate acestea, în cazul în care o bună practică în materie de management de mediu este adecvată pentru o organizație, chiar dacă aceasta nu este pusă în aplicare, se recomandă ca organizația să prezinte un raport privind indicatorul asociat sau, cel puțin, să stabilească o bază comparabilă.

Indicatorii prezentați au fost selectați ca fiind cel mai frecvent utilizați de organizațiile reprezentative din sector. Organizațiile pot să verifice care dintre indicatorii de performanță de mediu selectați (sau alternativele corespunzătoare) sunt cei mai adecvați în fiecare caz.

Verificatorii de mediu din cadrul sistemului comunitar de management de mediu și audit verifică măsura și modul în care organizația a luat în considerare documentul de referință sectorial atunci când a pregătit declarația de mediu [articolul 18 alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009]. Acest lucru înseamnă că, atunci când își desfășoară activitatea, verificatorii de mediu acreditați vor avea nevoie de dovezi din partea organizației cu privire la modul în care s-a ținut cont de documentul de referință sectorial. Verificatorii de mediu nu verifică respectarea parametrilor de excelență descriși, ci dovezile privind modul în care a fost utilizat documentul de referință sectorial ca un ghid pentru a identifica măsurile voluntare corespunzătoare pe care organizația le poate pune în aplicare pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu.

Înregistrarea în sistemul comunitar de management de mediu și audit este un proces continuu. Aceasta înseamnă că, de fiecare dată când o organizație plănuiește să își îmbunătățească performanța de mediu (și își revizuiește performanța de mediu), aceasta trebuie să consulte documentul de referință sectorial pe teme specifice, care constituie o sursă de inspirație cu privire la aspectele ce pot face obiectul unei abordări progresive în viitor.

Structura documentului de referință sectorial

Prezentul document conține 4 capitole. Capitolul 1 oferă o introducere în contextul juridic al sistemului comunitar de management de mediu și audit și descrie modul de utilizare a prezentului document, în timp ce capitolul 2 definește domeniul de aplicare a prezentului document de referință sectorial. Capitolul 3 descrie, pe scurt, diferite cele mai bune practici de management de mediu și oferă informații privind aplicabilitatea acestora, în special în ceea ce privește instalațiile noi și cele existente și/sau magazinele noi și cele existente, precum și IMM-urile. Pentru fiecare dintre cele mai bune practici de management de mediu se furnizează, de asemenea, indicatorii de performanță de mediu, precum și parametrii de excelență asociați. Pentru fiecare dintre diferitele măsuri și tehnici descrise, sunt menționați mai mulți indicatori de performanță de mediu pentru a reflecta faptul că în practică sunt utilizați diferiți indicatori.

În cele din urmă, capitolul 4 prezintă un tabel cuprinzător cu cei mai relevanți indicatori de performanță de mediu, explicațiile asociate și parametrii de excelență aferenți.

2.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul document de referință sectorial vizează managementul de mediu în cadrul organizațiilor din sectorul comerțului cu amănuntul. Sectorul comerțului cu amănuntul este caracterizat în nomenclatorul statistic al activităților economice din Uniunea Europeană, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (5), prin codul NACE 47 (NACE Rev. 2): „Comerț cu amănuntul, cu excepția autovehiculelor și a motocicletelor”. Sunt excluse serviciile cu amănuntul precum restaurante, saloane de coafură, agenții de voiaj.

Prezentul document acoperă întregul lanț valoric al produselor comercializate în magazinele cu amănuntul, astfel cum se descrie în următoarea schemă de intrare/ieșire.

Principalele aspecte de mediu care trebuie să fie gestionate de organizațiile din sectorul comerțului cu amănuntul sunt prezentate în tabelul 2.1.

Pentru fiecare categorie, tabelul prezintă aspectele vizate în prezentul document de referință sectorial. Aspectele de mediu au fost selectate ca fiind cele mai relevante pentru comercianții cu amănuntul. Cu toate acestea, aspectele de mediu care vor fi gestionate de către comercianții cu amănuntul specifici trebuie să fie evaluate de la caz la caz. Aspecte de mediu precum apele reziduale, deșeurile periculoase, biodiversitatea sau materialele pentru alte domenii decât cele menționate ar putea fi, de asemenea, relevante.

Tabelul 2.1.

Principalele aspecte de mediu cuprinse în prezentul document

| Categorie | Caracter (6) | Aspecte incluse în prezentul document |
| --- | --- | --- |
| Performanța energetică | Direct | Clădiri, sisteme de încălzire, ventilație și climatizare (IVC), refrigerare, iluminat, electrocasnice, energie regenerabilă, monitorizare energetică |
| Emisii în aer | Direct | Agenți frigorifici |
| Lanțul de aprovizionare | Indirect | Strategiile de afaceri, prioritizarea produselor, mecanisme de îmbunătățire, controlul alegerilor consumatorilor, criterii de mediu, informare și difuzare, etichetarea ecologică [inclusiv produse din marca proprie (7)] |
| Transport și logistică | Direct/indirect | Monitorizare, achiziții, procesul de luare a deciziilor, moduri de transport, rețeaua de distribuție, planificare, proiectarea ambalajelor |
| Deșeuri | Direct | Deșeuri alimentare, ambalare, sisteme de returnare |
| Materiale și resurse | Direct | Consumul de hârtie |
| Apă | Direct | Colectarea și tratarea apei pluviale |
| Influența asupra consumatorilor | Indirect | Aspecte de mediu asociate consumului, de exemplu, pungile de plastic |

Categorie

Caracter (6)

Aspecte incluse în prezentul document

Performanța energetică

Direct

Clădiri, sisteme de încălzire, ventilație și climatizare (IVC), refrigerare, iluminat, electrocasnice, energie regenerabilă, monitorizare energetică

Emisii în aer

Direct

Agenți frigorifici

Lanțul de aprovizionare

Indirect

Strategiile de afaceri, prioritizarea produselor, mecanisme de îmbunătățire, controlul alegerilor consumatorilor, criterii de mediu, informare și difuzare, etichetarea ecologică [inclusiv produse din marca proprie (7)]

Transport și logistică

Direct/indirect

Monitorizare, achiziții, procesul de luare a deciziilor, moduri de transport, rețeaua de distribuție, planificare, proiectarea ambalajelor

Deșeuri

Direct

Deșeuri alimentare, ambalare, sisteme de returnare

Materiale și resurse

Direct

Consumul de hârtie

Apă

Direct

Colectarea și tratarea apei pluviale

Influența asupra consumatorilor

Indirect

Aspecte de mediu asociate consumului, de exemplu, pungile de plastic

În consecință, „cele mai bune practici de management de mediu” prezentate sunt grupate după cum urmează:

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea performanței energetice, inclusiv gestionarea agenților frigorifici; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea performanței energetice, inclusiv gestionarea agenților frigorifici;

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea durabilității ecologice a lanțurilor de aprovizionare cu amănuntul; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea durabilității ecologice a lanțurilor de aprovizionare cu amănuntul;

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea operațiunilor de transport și de logistică; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea operațiunilor de transport și de logistică;

| — | cele mai bune practici de management de mediu privind deșeurile; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu privind deșeurile;

| — | alte bune practici de management de mediu (consumul redus și utilizarea de hârtie mai puțin poluantă pentru publicațiile comerciale, colectarea și reutilizarea apei pluviale și influențarea comportamentului de mediu al consumatorului). |
| --- | --- |

—

alte bune practici de management de mediu (consumul redus și utilizarea de hârtie mai puțin poluantă pentru publicațiile comerciale, colectarea și reutilizarea apei pluviale și influențarea comportamentului de mediu al consumatorului).

Cele mai bune practici în materie de management de mediu acoperă cele mai importante aspecte de mediu din sector.

3.   CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU, INDICATORI DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU ȘI PARAMETRI DE EXCELENȚĂ PENTRU SECTORUL COMERȚULUI CU AMĂNUNTUL

3.1.   Gestionarea performanței energetice, inclusiv gestionarea agenților frigorifici

3.1.1.   Proiectarea și modernizarea anvelopei clădirii în vederea optimizării performanței energetice

Cea mai bună practică de management de mediu este de a îmbunătăți clădirile existente ale comercianților cu amănuntul pentru a reduce la minimum pierderile de energie la un nivel acceptabil și fezabil, prin aplicarea mai multor tehnici, cum ar fi cele din tabelul 3.1. De asemenea, cea mai bună practică de management de mediu este de a optimiza proiectarea anvelopei clădirii pentru a respecta standarde înalte care merg dincolo de reglementările existente, în special pentru clădirile noi.

Tabelul 3.1.

Elemente ale anvelopei clădirii și tehnici asociate

| Element al anvelopei clădirii | Tehnică |
| --- | --- |
| Perete/fațadă/acoperiș/pardoseală – plafonul subsolului | Înlocuirea materialelor de izolație |
| Tehnici de mărire a grosimii izolației |
| Ferestre/geamuri | Înlocuirea ferestrelor cu altele mai eficiente |
| Înlocuirea tocurilor și a ramelor cu altele mai eficiente |
| Dispozitive de umbrire | Utilizarea de dispozitive de umbrire externe și interne |
| Etanșeitate la aer | Îmbunătățirea ușilor |
| Uși cu acționare rapidă |
| Dispozitive de etanșare |
| Introducerea de secțiuni tampon |
| Anvelopa generală | Orientare |
| Întreținere |

Element al anvelopei clădirii

Tehnică

Perete/fațadă/acoperiș/pardoseală – plafonul subsolului

Înlocuirea materialelor de izolație

Tehnici de mărire a grosimii izolației

Ferestre/geamuri

Înlocuirea ferestrelor cu altele mai eficiente

Înlocuirea tocurilor și a ramelor cu altele mai eficiente

Dispozitive de umbrire

Utilizarea de dispozitive de umbrire externe și interne

Etanșeitate la aer

Îmbunătățirea ușilor

Uși cu acționare rapidă

Dispozitive de etanșare

Introducerea de secțiuni tampon

Anvelopa generală

Orientare

Întreținere

Aplicabilitate

Din punct de vedere tehnic, practica este fezabilă pentru fiecare clădire sau unitate de clădire nouă și existentă. Locatarii pot pune în aplicare mecanisme pentru a influența proprietarii și trebuie să fie conștienți de importanța anvelopei clădirii în performanțele lor de mediu. Modernizarea anvelopei clădirii necesită investiții semnificative. În general, cea mai bună practică de management de mediu conduce la economii de costuri, dar cu perioade lungi de amortizare și, prin urmare, se recomandă aplicarea acesteia împreună cu alte lucrări majore de renovare a magazinului (de exemplu, amenajarea magazinului, iluminat, siguranță, aspecte structurale, extinderi etc.) pentru a reduce costurile.

Aplicabilitatea celei mai bune practici de management de mediu pentru întreprinderile mici
   (8) este, de regulă, destul de limitată, din cauza nivelului ridicat al investițiilor necesare și a lipsei de influență asupra caracteristicilor de construcție.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i1)

Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an.

| (i2) | Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an, în ceea ce privește energia primară. |
| --- | --- |

(i2)

Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an, în ceea ce privește energia primară.

| (b1) | Consumul specific de energie al suprafeței de vânzare pe m2 pentru încălzire, răcire și climatizare trebuie să fie mai mic sau egal cu 0 kWh/m2/an în cazul în care căldura reziduală din refrigerare poate fi recuperată. În caz contrar, consumul trebuie să fie mai mic sau egal cu 40 kWh/m2/an pentru clădirile noi și 55 kWh/m2/an pentru clădirile existente (9). |
| --- | --- |

(b1)

Consumul specific de energie al suprafeței de vânzare pe m2 pentru încălzire, răcire și climatizare trebuie să fie mai mic sau egal cu 0 kWh/m2/an în cazul în care căldura reziduală din refrigerare poate fi recuperată. În caz contrar, consumul trebuie să fie mai mic sau egal cu 40 kWh/m2/an pentru clădirile noi și 55 kWh/m2/an pentru clădirile existente (9).

3.1.2.   Proiectarea clădirilor pentru sisteme noi și existente de încălzire, ventilare și climatizare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a moderniza sistemele de încălzire, ventilație și climatizare (IVC) existente pentru a reduce consumul de energie și a îmbunătăți calitatea aerului din interior. Cea mai bună practică de management de mediu este de a optimiza proiectarea sistemelor IVC în noile clădiri, utilizând sisteme inovatoare pentru a reduce cererea de energie primară și a crește eficiența.

Aplicarea celor mai bune practici de proiectare ar trebui să permită o integrare optimă în anvelopa clădirii, evitând supradimensionarea și utilizând orientarea clădirii ca o modalitate de a reduce consumul total de energie. În special, pentru magazinele noi, următoarele elemente pot fi relevante: utilizarea geamurilor, a căldurii reziduale din refrigerare, a energiei regenerabile, a pompelor de căldură și a altor sisteme inovatoare. Monitorizarea calității aerului din interior și sistemele de gestionare a energiei sunt considerate cele mai bune practici în ceea ce privește întreținerea sistemelor IVC.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este pe deplin aplicabilă clădirilor noi. În orice clădire existentă, sistemul IVC poate fi modernizat pentru a reduce consumul de energie, deși caracteristicile clădirii au o influență asupra impactului modernizării sistemului IVC. Influența climatică este foarte relevantă pentru selectarea tehnicilor care pot fi puse în aplicare. Punerea în aplicare a unor sisteme IVC noi într-o clădire existentă, de exemplu, instalarea centralelor de cogenerare, a sistemelor de recuperare a căldurii și a conceptelor de proiectare integrată precum standardul de casă pasivă, pot fi aplicate parțial, cu performanțe economice acceptabile. Amenajarea magazinului are o influență puternică asupra performanței sistemului IVC, în special specificațiile de proiectare legate de procesul de refrigerare, unde o cantitate imensă de căldură reziduală poate fi recuperată.

Pentru întreprinderile mici, gradul de influență asupra proiectării sistemului IVC poate fi neglijabil, deși acestea ar trebui să participe la punerea în aplicare și recomandarea celei mai bune practici de management de mediu descrise.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i1)

Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an.

| (i2) | Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an, în ceea ce privește energia primară. |
| --- | --- |

(i2)

Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an, în ceea ce privește energia primară.

| (b1) | Consumul specific de energie al suprafeței de vânzare pe m2 pentru încălzire, răcire și climatizare trebuie să fie mai mic sau egal cu 0 kWh/m2/an în cazul în care căldura reziduală din refrigerare poate fi recuperată. În caz contrar, consumul trebuie să fie mai mic sau egal cu 40 kWh/m2/an pentru clădirile noi și mai mic sau egal cu 55 kWh/m2/an pentru clădirile existente. |
| --- | --- |

(b1)

Consumul specific de energie al suprafeței de vânzare pe m2 pentru încălzire, răcire și climatizare trebuie să fie mai mic sau egal cu 0 kWh/m2/an în cazul în care căldura reziduală din refrigerare poate fi recuperată. În caz contrar, consumul trebuie să fie mai mic sau egal cu 40 kWh/m2/an pentru clădirile noi și mai mic sau egal cu 55 kWh/m2/an pentru clădirile existente.

3.1.3.   Utilizarea conceptelor de proiectare integrată pentru clădiri

Cea mai bună practică de management de mediu este de a utiliza concepte de proiectare integrată pentru întreaga clădire sau pentru părți ale acesteia în scopul de a reduce cererea de energie a magazinului. Conceptele integrate reduc la minimum consumul de energie și cheltuielile conexe ale unei clădiri, asigurând în același timp un confort termic adecvat pentru ocupanți. Unele cerințe reprezentative sunt indicate în tabelul 3.2.

Tabelul 3.2.

Exemple de cerințe privind conceptele de proiectare integrată

| Cerințe | Exemple de măsuri pentru îndeplinirea cerințelor |
| --- | --- |
| Necesarul de energie al clădirii pentru încălzirea și răcirea spațiilor trebuie să fie mai mic de 15 kWh/m2/an
  Sarcina termică specifică nu trebuie să depășească 10 W/m2

  Clădirea nu trebuie să aibă o pierdere mai mare de aer decât de 0,6 ori volumul său pe oră
  Consumul total de energie primară nu poate fi mai mare de 120 kWh/m2/an | Îmbunătățirea izolației. Valori U recomandate mai mici decât 0,15 W/m2K
  Proiectare fără punți termice
  Valori U ale ferestrelor mai mici decât 0,85 W/m2K
  Etanșeitate. Ventilare mecanică cu recuperare de căldură din aerul de evacuare
  Instalarea de sisteme termice solare sau de pompe de căldură (cererea finală de energie exclude contribuția energiei solare și ambientale utilizate la fața locului pentru producerea de energie termică) |

Cerințe

Exemple de măsuri pentru îndeplinirea cerințelor

Necesarul de energie al clădirii pentru încălzirea și răcirea spațiilor trebuie să fie mai mic de 15 kWh/m2/an

Sarcina termică specifică nu trebuie să depășească 10 W/m2

Clădirea nu trebuie să aibă o pierdere mai mare de aer decât de 0,6 ori volumul său pe oră

Consumul total de energie primară nu poate fi mai mare de 120 kWh/m2/an

Îmbunătățirea izolației. Valori U recomandate mai mici decât 0,15 W/m2K

Proiectare fără punți termice

Valori U ale ferestrelor mai mici decât 0,85 W/m2K

Etanșeitate. Ventilare mecanică cu recuperare de căldură din aerul de evacuare

Instalarea de sisteme termice solare sau de pompe de căldură (cererea finală de energie exclude contribuția energiei solare și ambientale utilizate la fața locului pentru producerea de energie termică)

Aplicabilitate

În general, conceptele de proiectare integrate sunt puse în aplicare în etapa de proiectare a clădirilor noi. Un astfel de concept este parțial adecvat pentru clădirile existente, întrucât mai multe elemente pot fi integrate fără costuri de investiții ridicate. Condițiile climatice pot influența, de asemenea, decizia de a aplica acest concept. De exemplu, standardul de casă pasivă a fost dezvoltat, în principal, de cercetătorii germani și suedezi, dar poate fi pus în aplicare în regiunile cu climă mai caldă. Costurile de investiții pentru o clădire proiectată în conformitate cu abordările integrate exemplare nu depășesc 10-15 % cost suplimentar în comparație cu o construcție convențională. Analiza costului pe durata ciclului de viață relevă faptul că proiectarea caselor pasive reprezintă costul minim pe durata ciclului de viață, întrucât sistemul de încălzire necesar este relativ simplu și puterea termică instalată este limitată.

În cazul întreprinderilor mici, utilizarea conceptelor de proiectare integrată pentru a reduce cererea de energie din clădirile noi poate fi considerată drept o activitate de achiziții eficientă din punct de vedere al costurilor, fără nicio altă restricție specifică decât investiția inițială suplimentară.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i1)

Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an.

| (i2) | Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an, în ceea ce privește energia primară. |
| --- | --- |

(i2)

Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an, în ceea ce privește energia primară.

| (b1) | Consumul specific de energie al suprafeței de vânzare pe m2 pentru încălzire, răcire și climatizare trebuie să mai mic sau egal cu 0 kWh/m2/an în cazul în care căldura reziduală din refrigerare poate fi recuperată. În caz contrar, consumul trebuie să fie mai mic sau egal cu 40 kWh/m2/an pentru clădirile noi și mai mic sau egal cu 55 kWh/m2/an pentru clădirile existente. |
| --- | --- |

(b1)

Consumul specific de energie al suprafeței de vânzare pe m2 pentru încălzire, răcire și climatizare trebuie să mai mic sau egal cu 0 kWh/m2/an în cazul în care căldura reziduală din refrigerare poate fi recuperată. În caz contrar, consumul trebuie să fie mai mic sau egal cu 40 kWh/m2/an pentru clădirile noi și mai mic sau egal cu 55 kWh/m2/an pentru clădirile existente.

3.1.4.   Integrarea sistemelor de refrigerare și de încălzire, ventilare și climatizare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a recupera căldura reziduală din ciclul de refrigerare și a optimiza utilizarea acesteia. Comercianții cu amănuntul din sectorul alimentar pot, în anumite condiții, să producă căldură în exces, inclusiv după utilizarea energiei termice pentru încălzirea spațiului, aceasta putând fi direcționată în alte zone din aceeași clădire sau către alte clădiri.

Aplicabilitate

Astfel de măsuri ar trebui luate în considerare pentru clădirile noi sau existente ale comercianților cu amănuntul din sectorul alimentar, iar funcționarea sistemelor ar avea rezultate diferite în funcție de diverși factori:

—   dimensiunea și utilizarea clădirii: de regulă, comercianții cu amănuntul de mari dimensiuni nu sunt singuri în clădirile lor. Prin urmare, „vecinătatea” (de exemplu, magazinele mici într-un centru comercial) este un potențial consumator al căldurii în exces. Ca regulă generală, un magazin alimentar cu o sarcină de răcire tipică și o anvelopă optimizată ar recupera suficientă energie pentru încălzirea unei suprafețe duble față de cea proprie;

—   proiectarea și întreținerea sistemului de încălzire, ventilare și climatizare (IVC): toate elementele sistemului IVC ar trebui să fie corect proiectate și întreținute. Recuperarea căldurii din aerul evacuat, controlul la cerere al ventilației cu senzori de CO2 și monitorizarea etanșeității la aer și a calității aerului interior sunt tehnici recomandate cu tărie;

—   sarcina de răcire: magazinele mai mici oferă mai multe produse refrigerate pe metru pătrat de suprafață de vânzare și eficiența refrigerării este mai mică. În plus, tendința de a crește cantitatea produselor refrigerate este, de asemenea, semnificativă. Dimensiunea magazinului nu influențează aplicabilitatea tehnică a abordărilor integrate, dar rentabilitatea întregului sistem este mai redusă pentru magazinele mici;

—   condițiile climatice: în condiții de climă rece, sarcina de răcire este mai mică decât în regiunile mai calde. În același timp, cererea de energie termică a clădirilor din nordul Europei este ridicată, astfel încât integrarea depinde de calitatea anvelopei clădirii. Pentru clima cea mai caldă, de exemplu, țările mediteraneene din Europa, cererea de răcire poate fi foarte importantă, iar etanșeitatea la aer a clădirii poate spori câștigurile interne. Prin urmare, este necesară o proiectare optimizată a ventilației. Răcirea mecanică pe timp de noapte și temperatura interioară variabilă (de exemplu, 21-26 °C) sunt, de asemenea, tehnici recomandate;

—   temperatura ambiantă: în integrarea ciclului de refrigerare, există o limită a temperaturii ambiante, care depinde de proiectarea sistemului, acolo unde rata de generare a căldurii reziduale nu este suficientă pentru a menține o temperatură confortabilă în interiorul clădirilor. Ar putea fi necesară o sursă de încălzire suplimentară, dar acest aspect, de asemenea, depinde de calitatea anvelopei clădirii;

—   proprietarul clădirii: numeroase magazine sunt integrate într-o clădire rezidențială sau comercială care aparține unui terț. Prin urmare, o mai bună integrare a recuperării de căldură trebuie să implice proprietarii efectivi ai clădirii.

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă oricărui sistem de refrigerare nou sau care urmează să fie instalat în magazine noi sau renovate, fiind pe deplin aplicabilă întreprinderilor mici (având în vedere condițiile de mai sus). Cu toate acestea, întreprinderile mici pot necesita asistență tehnică din exterior.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i1)

Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an.

| (i3) | Căldura recuperată din sistemul de refrigerare pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an. |
| --- | --- |

(i3)

Căldura recuperată din sistemul de refrigerare pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an.

| (b2) | Consum de energie pentru încălzirea spațiului de 0 kWh/m2/an (lipsa unui sistem de încălzire), în cazul în care căldura reziduală din refrigerare poate fi recuperată. |
| --- | --- |

(b2)

Consum de energie pentru încălzirea spațiului de 0 kWh/m2/an (lipsa unui sistem de încălzire), în cazul în care căldura reziduală din refrigerare poate fi recuperată.

3.1.5.   Monitorizarea performanței energetice a magazinelor

Cea mai bună practică de management de mediu este de a monitoriza utilizarea energetică a proceselor în interiorul unui magazin (cel puțin a proceselor care consumă cea mai multă energie, cum ar fi încălzirea, răcirea, iluminarea etc.), precum și la nivelurile magazinului și/sau ale organizației. De asemenea, cea mai bună practică de management de mediu este de a compara consumul de energie (pentru fiecare proces) și a pune în aplicare măsuri corective și preventive.

Aplicabilitate

Un sistem de monitorizare poate fi aplicat oricărui concept de vânzare. Punerea în aplicare a sistemului de monitorizare necesită alocarea unor resurse suplimentare în cazul în care nu există o structură de gestionare adecvată. Această practică poate necesita eforturi suplimentare pentru magazinele existente.

Întreprinderile mici care administrează unul sau mai multe magazine pot necesita o structură de gestionare adecvată și abordări bazate pe responsabilitatea comună, precum și instituirea și menținerea unui sistem de monitorizare corespunzător. Pot exista probleme de accesibilitate pentru punerea în aplicare a celei mai bune practici de management de mediu în magazinele existente.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i4) | Punerea în aplicare a unui sistem de monitorizare (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i4)

Punerea în aplicare a unui sistem de monitorizare (da/nu)

| (i5) | Procentul magazinelor controlate |
| --- | --- |

(i5)

Procentul magazinelor controlate

| (i6) | Numărul de procese controlate |
| --- | --- |

(i6)

Numărul de procese controlate

| (b3) | 100 % din magazine și procese sunt monitorizate și cifrele privind consumul de energie sunt raportate pe o bază anuală (în funcție de rezultatul auditului energetic anual) (*). |
| --- | --- |

(b3)

100 % din magazine și procese sunt monitorizate și cifrele privind consumul de energie sunt raportate pe o bază anuală (în funcție de rezultatul auditului energetic anual) (*).

| (b4) | Mecanismele de evaluare comparativă puse în aplicare. |
| --- | --- |

(b4)

Mecanismele de evaluare comparativă puse în aplicare.

3.1.6.   Refrigerarea eficientă, inclusiv utilizarea de agenți frigorifici

Cea mai bună practică de management de mediu este de a pune în aplicare măsuri de economisire a energiei în sistemul de refrigerare al unui magazin alimentar, în special acoperirea vitrinelor frigorifice cu capace de sticlă, atunci când potențialul de economisire a energiei produce beneficii de mediu relevante.

Cea mai bună practică de management de mediu este de a utiliza agenți frigorifici naturali în magazinele alimentare, întrucât impactul asupra mediului ar fi redus în mod substanțial, precum și de a evita pierderile asigurându-se că instalațiile sunt etanșate corespunzător și bine întreținute.

Aplicabilitate

Această practică este aplicabilă comercianților cu amănuntul de produse alimentare cu o sarcină de răcire semnificativă. Acoperirea vitrinelor frigorifice poate avea perioade de amortizare scurte (mai puțin de trei ani) atunci când economiile estimate sunt egale sau mai mari de 20 %. Acoperirea vitrinelor frigorifice poate avea, de asemenea, un impact asupra comportamentului termic al magazinului, precum și asupra umidității mediului interior. În plus, utilizarea de agenți frigorifici naturali, în afară de beneficiile ecologice, poate reduce consumul de energie în anumite circumstanțe pentru comerciantul cu amănuntul din sectorul alimentar.

Aplicabilitatea pentru întreprinderile mici poate fi limitată la organizațiile care utilizează sisteme de refrigerare comerciale, atât reîncărcabile, cât și controlate de la distanță.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i1)

Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an.

| (i7) | Consumul energetic specific (liniar) al echipamentelor de refrigerare pe metru de vitrină frigorifică și pe an. |
| --- | --- |

(i7)

Consumul energetic specific (liniar) al echipamentelor de refrigerare pe metru de vitrină frigorifică și pe an.

| (i8) | Procentul de magazine care utilizează agenți frigorifici naturali. |
| --- | --- |

(i8)

Procentul de magazine care utilizează agenți frigorifici naturali.

| (i9) | Controlul pierderilor (% de agent refrigerant). |
| --- | --- |

(i9)

Controlul pierderilor (% de agent refrigerant).

| (b5) | 100 % vitrine frigorifice de temperatură scăzută acoperite. |
| --- | --- |

(b5)

100 % vitrine frigorifice de temperatură scăzută acoperite.

| (b6) | Utilizare 100 % a raioanelor frigorifice (de exemplu, în magazinele de tip „cash and carry”) sau acoperire 100 % a vitrinelor frigorifice de temperatură medie, dacă acest lucru poate conduce la economii de energie de peste 10 %. |
| --- | --- |

(b6)

Utilizare 100 % a raioanelor frigorifice (de exemplu, în magazinele de tip „cash and carry”) sau acoperire 100 % a vitrinelor frigorifice de temperatură medie, dacă acest lucru poate conduce la economii de energie de peste 10 %.

| (b7) | Consum energetic specific (liniar) al echipamentelor de refrigerare de 3 000 kWh/m/an. |
| --- | --- |

(b7)

Consum energetic specific (liniar) al echipamentelor de refrigerare de 3 000 kWh/m/an.

| (b8) | Utilizarea generală a agenților frigorifici naturali. |
| --- | --- |

(b8)

Utilizarea generală a agenților frigorifici naturali.

3.1.7.   Iluminatul eficient

Cea mai bună practică de management de mediu este de a concepe strategii de iluminare inteligentă, cu creșterea eficienței și reducerea consumului, de a utiliza lumina zilei fără a afecta conceptul vânzărilor și de a utiliza controale inteligente, proiectarea de sisteme adecvate și cele mai eficiente dispozitive de iluminare care să asigure niveluri optime de iluminat.

Aplicabilitate

Tehnica poate fi aplicată oricărui concept de vânzări. Aparatele de iluminat în scopuri de marketing sunt, de asemenea, vizate. Cu toate acestea, influența creșterii numărului de ferestre asupra echilibrului termic al magazinului, permițând utilizarea în continuare a iluminatului pe timp de zi, trebuie să fie analizată cu atenție. Definirea unei strategii de iluminare optime și utilizarea celor mai eficiente dispozitive pot conduce la economii de peste 50 % în comparație cu performanța actuală.

Utilizarea unor dispozitive inteligente și a unor sisteme de iluminat eficiente este fezabilă pentru întreprinderile mici.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i1)

Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an.

| (i10) | Puterea instalată a sistemului de iluminat pe m2. |
| --- | --- |

(i10)

Puterea instalată a sistemului de iluminat pe m2.

| (b9) | Puterea instalată a sistemului de iluminat mai mică de 12 W/m2 pentru supermarketuri și de 30 W/m2 pentru magazine specializate (10). |
| --- | --- |

(b9)

Puterea instalată a sistemului de iluminat mai mică de 12 W/m2 pentru supermarketuri și de 30 W/m2 pentru magazine specializate (10).

3.1.8.   Măsuri secundare pentru îmbunătățirea performanței energetice

Cea mai bună practică de management de mediu este de a pune în aplicare măsuri de economisire a energiei în centrele de distribuție, de a audita consumul de energie periodic în cadrul sistemului de management de mediu, de a forma personalul în ceea ce privește economiile de energie și de a comunica eforturile de economisire a energiei în cadrul organizației la nivel intern și extern.

Aplicabilitate

Nu există limitări cu privire la dimensiunea, tipul sau amplasarea geografică a comerciantului cu amănuntul pentru a institui un sistem de gestionare a energiei cuprinzător, luând în considerare aparatele, centrele de distribuție, consumul de energie specific sau comunicarea și formarea.

În cazul întreprinderilor mici, achiziționarea de aparate eficiente, formarea personalului și comunicarea sunt măsuri fezabile și accesibile.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i1)

Consumul specific de energie al magazinului pe m2 (suprafață de vânzare) și pe an.

| (i10) | Puterea instalată a sistemului de iluminat și/sau a aparatului pe m2. |
| --- | --- |

(i10)

Puterea instalată a sistemului de iluminat și/sau a aparatului pe m2.

| (i11) | Sistem de gestionare a energiei (11) instituit pentru stimularea îmbunătățirii continue (da/nu). |
| --- | --- |

(i11)

Sistem de gestionare a energiei (11) instituit pentru stimularea îmbunătățirii continue (da/nu).

| (b10) | Sunt monitorizate 100 % din centrele de distribuție care oferă exclusiv servicii comerciantului. |
| --- | --- |

(b10)

Sunt monitorizate 100 % din centrele de distribuție care oferă exclusiv servicii comerciantului.

3.1.9.   Utilizarea surselor de energie alternativă

După reducerea cererii de energie, cea mai bună practică de management de mediu este de a integra sursele de energie regenerabile în magazine. Asigurarea cererii de energie cu energie regenerabilă are beneficii substanțiale asupra mediului. Cu toate acestea, este esențial ca, în primul rând, să se reducă cererea de energie și să se mărească eficiența, astfel cum s-a explicat la punctele 3.1.1-3.1.8, iar ulterior să se integreze sursele regenerabile de energie pentru restul cererii de energie. Punerea în aplicare a pompelor de căldură și a sistemelor de producere combinată de energie electrică și energie termică ar trebui să fie, de asemenea, luată în considerare.

Aplicabilitate

În principiu, tehnica poate fi aplicată oricărui tip de magazin. Limitările importante constau în disponibilitatea surselor regenerabile de energie, accesibilitatea terenului sau a instalațiilor de pe acoperiș și stabilitatea cererii pentru sistemele de producere combinată de energie electrică și energie termică.

Achizițiile ecologice pot reprezenta o soluție bună pentru microîntreprinderi. În cazul întreprinderilor mici, utilizarea energiilor regenerabile sau a altor surse alternative este realizabilă.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i12) | Producerea specifică, la fața locului sau în apropiere, de energie alternativă pe m2 de suprafață de vânzare pentru fiecare sursă de energie. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i12)

Producerea specifică, la fața locului sau în apropiere, de energie alternativă pe m2 de suprafață de vânzare pentru fiecare sursă de energie.

| (i13) | Procentul de energie din surse regenerabile, produsă la fața locului sau în apropiere, raportat la consumul de energie al magazinului (12). |
| --- | --- |

(i13)

Procentul de energie din surse regenerabile, produsă la fața locului sau în apropiere, raportat la consumul de energie al magazinului (12).

| (b1) | Existența clădirilor cu consum de energie aproape egal cu zero (magazine sau centre de distribuție) în cazul în care condițiile locale permit producerea de energie regenerabilă la fața locului sau în apropiere. |
| --- | --- |

(b1)

Existența clădirilor cu consum de energie aproape egal cu zero (magazine sau centre de distribuție) în cazul în care condițiile locale permit producerea de energie regenerabilă la fața locului sau în apropiere.

3.2.   Lanțul de aprovizionare cu amănuntul

3.2.1.   Integrarea durabilității ecologice a lanțului de aprovizionare în strategia și operațiunile de afaceri

Cea mai bună practică de management de mediu este ca personalul de conducere de nivel superior să integreze durabilitatea ecologică a lanțului de aprovizionare în strategia de afaceri și ca personalul de conducere desemnat (în mod ideal, în cadrul unei unități desemnate) să coordoneze punerea în aplicare a acțiunilor necesare la nivelul activităților de vânzare cu amănuntul. Acțiunile ar trebui să fie coordonate cel puțin între persoanele sau departamentele responsabile pentru achiziții, fabricare, asigurarea calității, transport și logistică, precum și comercializare. Stabilirea unor obiective cantitative în ceea ce privește durabilitatea de mediu, care să fie comunicate pe scară largă și să aibă o pondere mare în cadrul procesului decizional la nivelul întreprinderii, este deosebit de importantă, atât ca indicator, cât și ca vector al acțiunilor de îmbunătățire a durabilității de mediu a lanțului de aprovizionare. O secvență de acțiuni privind cele mai bune practici pentru îmbunătățirea sistematică a lanțurilor de aprovizionare cu produse, stabilită în ordine cronologică și în funcție de eficiența de mediu, este propusă în figura 3.1. Cea mai bună practică de management de mediu constă în punerea în aplicare a acestei secvențe de acțiuni (care reflectă, de asemenea, cele mai bune practici de management de mediu descrise ulterior).

Aplicabilitate

Integrarea unui lanț de aprovizionare durabil din punct de vedere al mediului în operațiunile și structura de gestionare cu amănuntul este posibilă pentru orice comerciant cu amănuntul. În cazul marilor comercianți cu amănuntul, cea mai bună practică de management de mediu este mai complexă și necesită o vastă formare și reorganizare pentru a stabili priorități de aprovizionare durabile din punct de vedere al mediului. Integrarea gestionării durabilității ecologice a lanțului de aprovizionare în organizațiile de comerț cu amănuntul poate îmbunătăți performanțele economice pe termen lung, prin crearea unei identități puternice a mărcii cu valoare adăugată, precum și prin asigurarea livrărilor de produse durabile și eficiente în viitor.

În cazul întreprinderilor mici, astfel de acțiuni pot fi relativ simplu de pus în aplicare și pot fi asociate cu o schimbare în poziționarea pe piață pentru a accentua o gamă de produse cu valoare adăugată mai durabilă.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i14) | Rapoarte publice privind obiectivele cantitative ale întreprinderii, referitoare în special la îmbunătățirea durabilității ecologice a lanțurilor de aprovizionare cu produse prioritare |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i14)

Rapoarte publice privind obiectivele cantitative ale întreprinderii, referitoare în special la îmbunătățirea durabilității ecologice a lanțurilor de aprovizionare cu produse prioritare

| (i15) | Prezența unei unități operaționale la nivel înalt responsabilă pentru conducerea și coordonarea acțiunilor privind durabilitatea ecologică a lanțului de aprovizionare |
| --- | --- |

(i15)

Prezența unei unități operaționale la nivel înalt responsabilă pentru conducerea și coordonarea acțiunilor privind durabilitatea ecologică a lanțului de aprovizionare

| (i16) | Obiective cantitative privind performanța internă (de exemplu, pentru angajații individuali), legate în mod specific de durabilitatea ecologică a lanțului de aprovizionare |
| --- | --- |

(i16)

Obiective cantitative privind performanța internă (de exemplu, pentru angajații individuali), legate în mod specific de durabilitatea ecologică a lanțului de aprovizionare

| (b12) | Punerea în aplicare sistematică a programelor de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare la nivelul grupurilor de produse prioritare |
| --- | --- |

(b12)

Punerea în aplicare sistematică a programelor de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare la nivelul grupurilor de produse prioritare

3.2.2.   Evaluarea lanțurilor de aprovizionare cu produse de bază pentru a identifica produsele prioritare, furnizorii și opțiunile de îmbunătățire și pentru a identifica mecanismele eficiente de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare cu produse

În ceea ce privește succesiunea celor mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea ecologică a lanțurilor de aprovizionare din sectorul comerțului cu amănuntul (figura 3.1), comercianții cu amănuntul trebuie să identifice produsele prioritare, procesele și furnizorii care este necesar să facă obiectul unei îmbunătățiri, prin evaluarea de mediu a lanțurilor de aprovizionare cu produse, utilizând informațiile științifice existente, consultarea experților (de exemplu, ONG-uri) și instrumentele de evaluare a ciclului de viață. Ulterior, comercianții cu amănuntul trebuie să identifice opțiunile relevante de îmbunătățire disponibile pentru grupuri de produse prioritare. Un aspect important în acest sens este identificarea standardelor de mediu relevante ale terților, recunoscute pe scară largă, care pot fi utilizate pentru a indica nivelurile superioare ale performanței de mediu a furnizorilor și/sau a produselor. Aplicabilitatea și nivelul de protecție a mediului specifice unor astfel de standarde variază considerabil.

Anumite standarde sunt aplicabile pe scară largă (tabelul 3.4-tabelul 3.7), iar cea mai bună practică în acest caz este de a garanta faptul că toți furnizorii sau toate produsele sunt certificate în conformitate cu standardele respective. Directiva 2010/30/UE privind etichetarea energetică a creat un cadru juridic care permite atât consumatorilor, cât și comercianților cu amănuntul să își concentreze portofoliul de produse la cea mai înaltă clasă de eficiență energetică. Alte standarde nu se bazează pe criterii care pot fi utilizate pe scară largă pentru a îmbunătăți durabilitatea ecologică a tuturor produselor și furnizorilor, ci urmăresc să identifice produsele lider (tabelul 3.3). De exemplu, eticheta ecologică a UE este acordată produselor care demonstrează o performanță de mediu pe toată durata ciclului de viață echivalentă cu cele mai bune 10-20 % produse aparținând categoriei relevante. Cea mai bună practică pentru standardele cu cerințe de nivel înalt, cum ar fi etichetele ecologice ISO de tip I (14) și standardele ecologice este de a promova selectarea acestora de către consumatori.

Tabelul 3.3.

Exemple ilustrative și neexhaustive de standarde de certificare a „produselor ecologice” lider și de grupuri de produse pentru care se aplică acestea

| Standard | Grupuri de produse |
| --- | --- |
| Blue Angel
  Eticheta ecologică a UE
  Nordic Swan
  Etichetarea energetică a UE (clasa de eficiență cea mai ridicată) | Produse nealimentare |
| Organic [în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei (15) și Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (16)]. Include GOTS, KRAV, Soil Association, BioSuisse etc. | Produse alimentare și produse din fibre naturale |

Standard

Grupuri de produse

Blue Angel

Eticheta ecologică a UE

Nordic Swan

Etichetarea energetică a UE (clasa de eficiență cea mai ridicată)

Produse nealimentare

Organic [în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei (15) și Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (16)]. Include GOTS, KRAV, Soil Association, BioSuisse etc.

Produse alimentare și produse din fibre naturale

Pentru standarde aplicabile la scară largă, este propusă o schemă de clasificare simplă, utilizând anumite standarde bine cunoscute drept exemple. Tabelul 3.4 descrie în detaliu criteriile propuse, impuse de standarde pentru produse și fabricarea acestora, astfel încât standardele respective să fie considerate „de bază”, „îmbunătățite” sau „exemplare”.

Tabelul 3.4.

Criterii de clasificare propuse pentru standardele „de bază”, „îmbunătățite” și „exemplare” aplicabile produselor vândute de comercianții cu amănuntul

| De bază | Îmbunătățit | Exemplar |
| --- | --- | --- |
| — | conformitatea cu reglementările locale |

De bază

Îmbunătățit

Exemplar

—

conformitatea cu reglementările locale

| — | menținerea evidențelor pentru aspectele de mediu importante |
| --- | --- |

—

menținerea evidențelor pentru aspectele de mediu importante

| — | punerea în aplicare a unui plan de gestionare general |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a unui plan de gestionare general

| — | în unele cazuri, excluderea celor mai dăunătoare produse sau practici |
| --- | --- |

—

în unele cazuri, excluderea celor mai dăunătoare produse sau practici

| — | în unele cazuri, valori de referință pentru un număr restrâns de aspecte de mediu importante |
| --- | --- |

—

în unele cazuri, valori de referință pentru un număr restrâns de aspecte de mediu importante

| — | practici de gestionare specifice asociate cu îmbunătățiri semnificative în materie de mediu |
| --- | --- |

—

practici de gestionare specifice asociate cu îmbunătățiri semnificative în materie de mediu

| — | respectarea unor parametri cantitativi pentru performanța de mediu |
| --- | --- |

—

respectarea unor parametri cantitativi pentru performanța de mediu

| — | îmbunătățire continuă demonstrată într-un anumit cadru |
| --- | --- |

—

îmbunătățire continuă demonstrată într-un anumit cadru

| — | cerințe specifice care abordează aspecte de mediu importante, suficient de solide și complete, pe baza cărora produsele certificate pot fi definite ca fiind durabile din punct de vedere al mediului |
| --- | --- |

—

cerințe specifice care abordează aspecte de mediu importante, suficient de solide și complete, pe baza cărora produsele certificate pot fi definite ca fiind durabile din punct de vedere al mediului

În continuare se regăsesc exemple de standarde de mediu „de bază”, „îmbunătățite” și „exemplare” și grupurile de produse pentru care se aplică acestea, în tabelul 3.5, tabelul 3.6 și, respectiv, tabelul 3.7.

Tabelele 3.5, 3.6, 3.7 și 3.8 conțin exemple ilustrative și neexhaustive care nu reprezintă o aprobare oficială a standardelor „de bază”, „îmbunătățite” și „exemplare” pentru grupuri de produse.

Tabelul 3.5.

Exemple ilustrative și neexhaustive de standarde de mediu „de bază” și grupurile de produse pentru care se aplică acestea

| Standard | Grupuri de produse |
| --- | --- |
| GlobalGAP (bune practici agricole) și standarde de referință | Culturi și populația animalieră |
| Oeko-Tex 1000 | Textile |
| Certificarea producției naționale/regionale (de exemplu, certificatele de origine britanice Red. Tractor) | Toate produsele |
| Pește inclus pe lista roșie a speciilor amenințate (deselectare) | Pește |

Standard

Grupuri de produse

GlobalGAP (bune practici agricole) și standarde de referință

Culturi și populația animalieră

Oeko-Tex 1000

Textile

Certificarea producției naționale/regionale (de exemplu, certificatele de origine britanice Red. Tractor)

Toate produsele

Pește inclus pe lista roșie a speciilor amenințate (deselectare)

Pește

Tabelul 3.6.

Exemple ilustrative și neexhaustive de standarde de mediu „îmbunătățite” și grupurile de produse pentru care se aplică acestea

| Standarde și inițiative | Grupuri de produse |
| --- | --- |
| BCI (Better Cotton Initiative) | Produse din bumbac |
| BCRSP (Basel Criteria on Responsible Soy Production – Criteriile de la Basel privind responsabilizarea în domeniul producției de soia) | Soia (hrană pentru animale care sprijină producția de lactate, ouă și carne) |
| BSI (Better Sugarcane Initiative – Inițiativa pentru o mai bună trestie de zahăr) | Produse din sectorul zahărului |
| 4C (Common Code for the Coffee Community Association – Codul comun pentru asociația comunităților cafelei) | Cafea |
| Comerț echitabil | Produse agricole din regiunile în curs de dezvoltare |
| RA (Rainforest Alliance) | Produse agricole din zonele tropicale |
| RSPO (Round Table on Sustainable Palm Oil – Masa rotundă privind producția durabilă a uleiului de palmier) | Produse din ulei de palmier |
| PEFC (Programme for the Endorsement of Forestry Certification – Program de aprobare a sistemelor de certificare forestieră) | Lemn și hârtie |
| RTRS (Round Table on Responsible Soy – Masa rotundă privind responsabilizarea în domeniul producției de soia) | Soia (hrană pentru animale care sprijină producția de lactate, ouă și carne) |
| UTZ | Cacao, cafea, ulei de palmier, ceai |

Standarde și inițiative

Grupuri de produse

BCI (Better Cotton Initiative)

Produse din bumbac

BCRSP (Basel Criteria on Responsible Soy Production – Criteriile de la Basel privind responsabilizarea în domeniul producției de soia)

Soia (hrană pentru animale care sprijină producția de lactate, ouă și carne)

BSI (Better Sugarcane Initiative – Inițiativa pentru o mai bună trestie de zahăr)

Produse din sectorul zahărului

4C (Common Code for the Coffee Community Association – Codul comun pentru asociația comunităților cafelei)

Cafea

Comerț echitabil

Produse agricole din regiunile în curs de dezvoltare

RA (Rainforest Alliance)

Produse agricole din zonele tropicale

RSPO (Round Table on Sustainable Palm Oil – Masa rotundă privind producția durabilă a uleiului de palmier)

Produse din ulei de palmier

PEFC (Programme for the Endorsement of Forestry Certification – Program de aprobare a sistemelor de certificare forestieră)

Lemn și hârtie

RTRS (Round Table on Responsible Soy – Masa rotundă privind responsabilizarea în domeniul producției de soia)

Soia (hrană pentru animale care sprijină producția de lactate, ouă și carne)

UTZ

Cacao, cafea, ulei de palmier, ceai

Tabelul 3.7.

Exemple ilustrative și neexhaustive de standarde de mediu „exemplare” și grupurile de produse pentru care se aplică acestea

| Standard | Grupuri de produse |
| --- | --- |
| FSC (Forest Stewardship Council – Consiliul de administrare a pădurilor) | Lemn și hârtie |
| MSC (Marine Stewardship Council – Consiliul de administrare a mediului marin) | Capturarea de pește și fructe de mare sălbatice |

Standard

Grupuri de produse

FSC (Forest Stewardship Council – Consiliul de administrare a pădurilor)

Lemn și hârtie

MSC (Marine Stewardship Council – Consiliul de administrare a mediului marin)

Capturarea de pește și fructe de mare sălbatice

În cazul în care nu sunt disponibile standarde de mediu aplicabile pe scară largă, cea mai bună practică a unui comerciant cu amănuntul este de a specifica în acordurile contractuale criterii de mediu care să abordeze punctele critice la nivel de mediu ale lanțului de aprovizionare sau de a interveni pentru îmbunătățirea performanței lanțului de aprovizionare prin difuzarea celor mai bune practici și analiza comparativă a performanțelor de mediu.

Aplicabilitate

Orice vânzător cu amănuntul poate identifica cele mai eficiente mecanisme de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare. În cazul marilor comercianți cu amănuntul care vând produse sub propria marcă, pot fi puse în aplicare toate aspectele acestei bune practici de management de mediu.

În cazul întreprinderilor mici, tehnica se limitează la identificarea produselor prioritare pentru controlul alegerii consumatorilor sau la achizițiile publice ecologice bazate pe certificarea de către terți. Punerea în aplicare a unei abordări sistematice și orientate în timp nu atrage după sine cheltuieli semnificative.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i17) | Procentul de vânzări totale reprezentat de produse din lanțuri de aprovizionare mai ecologice prin utilizarea de certificări, standarde ale comercianților cu amănuntul sau intervenție. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i17)

Procentul de vânzări totale reprezentat de produse din lanțuri de aprovizionare mai ecologice prin utilizarea de certificări, standarde ale comercianților cu amănuntul sau intervenție.

| (i18) | Numărul lanțurilor de aprovizionare cu produse prioritare care au fost semnificativ îmbunătățite din punct de vedere al mediului (produsele îmbunătățite reprezintă cel puțin 50 % din valoarea vânzărilor în cadrul grupului) prin aplicarea de tehnici privind cele mai bune practici. |
| --- | --- |

(i18)

Numărul lanțurilor de aprovizionare cu produse prioritare care au fost semnificativ îmbunătățite din punct de vedere al mediului (produsele îmbunătățite reprezintă cel puțin 50 % din valoarea vânzărilor în cadrul grupului) prin aplicarea de tehnici privind cele mai bune practici.

| (b13) | Punerea în aplicare a unor evaluări sistematice (independent sau prin consorții) a lanțurilor de aprovizionare cu produse de bază. |
| --- | --- |

(b13)

Punerea în aplicare a unor evaluări sistematice (independent sau prin consorții) a lanțurilor de aprovizionare cu produse de bază.

3.2.3.   Controlul alegerilor consumatorilor și achizițiile publice ecologice de grupuri de produse prioritare pe baza unei certificări de către terți

Cea mai bună practică de management de mediu este de a exclude produsele cele mai puțin durabile (de exemplu, speciile pe cale de dispariție) și de a solicita o certificare pe scară largă (și anume, un obiectiv de 100 % din cota vânzărilor) în conformitate cu standardele de mediu ale terților pentru produsele care au fost identificate ca priorități în ceea ce privește îmbunătățirea din punct de vedere al mediului. Standardele de mediu se aplică produselor și/sau furnizorilor și sunt clasificate în general ca fiind „de bază”, „îmbunătățite” sau „exemplare”, în funcție de caracterul riguros și exhaustiv al cerințelor de mediu (a se vedea tabelul 3.8 pentru exemple ilustrative și neexhaustive). Cea mai bună practică de management de mediu este de a aplica cel mai înalt nivel al standardelor de mediu disponibile recunoscute pe scară largă.

Tabelul 3.8.

Exemple ilustrative și neexhaustive de cele mai bune practici care stau la baza parametrilor de excelență pentru cea mai bună practică de management de mediu la nivelul grupurilor de produse

| Grup de produse | Exemple de cele mai bune practici
  (cote de vânzări efective sau țintă pentru diferite standarde) |
| --- | --- |
| Cafea, ceai | 100 % comerț echitabil; 100 % 4C |
| Fructe și legume | 100 % GlobalGAP |
| Grăsimi și uleiuri | 100 % RSPO; 100 % RTRS |
| Pește și fructe de mare | 100 % MSC |
| Zahăr | 100 % comerț echitabil |
| Textile | 100 % RTRS |
| Lemn și hârtie | 100 % BCI |

Grup de produse

Exemple de cele mai bune practici

(cote de vânzări efective sau țintă pentru diferite standarde)

Cafea, ceai

100 % comerț echitabil; 100 % 4C

Fructe și legume

100 % GlobalGAP

Grăsimi și uleiuri

100 % RSPO; 100 % RTRS

Pește și fructe de mare

100 % MSC

Zahăr

100 % comerț echitabil

Textile

100 % RTRS

Lemn și hârtie

100 % BCI

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu se aplică tuturor comercianților cu amănuntul. Parametrul de excelență este exprimat în raport cu produsele vândute sub mărci proprii de către marii comercianți cu amănuntul.

Întreprinderile mici fără game de produse sub marcă proprie ar trebui să evite produsele cele mai dăunătoare pentru mediu (de exemplu, specii de pește pe cale de dispariție) și să comercializeze produse de marcă certificate în conformitate cu standardele de mediu relevante (de exemplu, tabelul 3.3).

Este posibil ca standardele de mediu ale terților să nu poată acoperi toate aspectele și procesele de mediu relevante de-a lungul lanțului de aprovizionare, iar standarde riguroase din punct de vedere al mediului aplicabile la scară largă nu sunt disponibile pentru toate grupurile de produse. Grupurile de produse care nu sunt menționate în tabelul 3.8 pot fi vizate pentru îmbunătățirea lanțului de aprovizionare prin aplicarea cerințelor privind produsul/furnizorul, intervenția comerciantului cu amănuntul (de exemplu, analiza comparativă a furnizorului) și promovarea „produselor ecologice” lider, astfel cum este descris în următoarele cele mai bune practici de management de mediu.

În cazul în care certificarea de mediu este menționată ca un criteriu „de eligibilitate a comenzii”, costurile de conformare și certificare sunt suportate de către furnizori și nu sunt transmise comercianților cu amănuntul. Cu toate acestea, cele mai bune practici implică comercianți cu amănuntul care oferă sprijin furnizorilor existenți pentru a obține certificarea, caz în care costurile sunt partajate. Costurile de conformare pentru furnizori pot fi considerate drept o investiție pentru extinderea acceptării pe piață a produselor lor și, eventual, pentru aplicarea unor prețuri mai mari. Pentru comercianții cu amănuntul, costurile suplimentare asociate cu această tehnică pot fi puse în balanță cu reducerea riscului în ceea ce privește lanțul de aprovizionare și avantajele potențiale în ceea ce privește stabilirea prețurilor și comercializarea.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i19) | Procentul de produse vândute în cadrul unui anumit grup de produse care sunt acreditate în conformitate cu un anumit standard de mediu al unui terț, în funcție de valoarea vânzărilor |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i19)

Procentul de produse vândute în cadrul unui anumit grup de produse care sunt acreditate în conformitate cu un anumit standard de mediu al unui terț, în funcție de valoarea vânzărilor

| (i20) | Rigoarea ecologică și caracterul complet al standardului unui terț sunt indicate în general prin încadrarea într-una din categoriile „de bază”, „îmbunătățit” sau „exemplar” |
| --- | --- |

(i20)

Rigoarea ecologică și caracterul complet al standardului unui terț sunt indicate în general prin încadrarea într-una din categoriile „de bază”, „îmbunătățit” sau „exemplar”

| (i21) | Numărul grupurilor de produse pentru care peste jumătate din vânzări sunt certificate în conformitate cu standardul de mediu al unui terț |
| --- | --- |

(i21)

Numărul grupurilor de produse pentru care peste jumătate din vânzări sunt certificate în conformitate cu standardul de mediu al unui terț

| (b14) | Comerciantul cu amănuntul demonstrează un progres pe calea cea bună în contextul unui plan detaliat de obținere a unei certificări 100 % a conformității cu un standard de mediu „îmbunătățit” (tabelul 3.6) a produselor sub marcă proprie provenite din anumite grupuri de produse, cum ar fi, de exemplu, cafea, ceai, zahăr, grăsimi și uleiuri și produse textile. |
| --- | --- |

(b14)

Comerciantul cu amănuntul demonstrează un progres pe calea cea bună în contextul unui plan detaliat de obținere a unei certificări 100 % a conformității cu un standard de mediu „îmbunătățit” (tabelul 3.6) a produselor sub marcă proprie provenite din anumite grupuri de produse, cum ar fi, de exemplu, cafea, ceai, zahăr, grăsimi și uleiuri și produse textile.

| (b15) | Comerciantul cu amănuntul demonstrează un progres pe calea cea bună în contextul unui plan detaliat de obținere a unei certificări de 100 % a conformității cu un standard de mediu „exemplar” (tabelul 3.7) a grupurilor de produse cum ar fi, de exemplu, pește și fructe de mare, lemn și hârtie. |
| --- | --- |

(b15)

Comerciantul cu amănuntul demonstrează un progres pe calea cea bună în contextul unui plan detaliat de obținere a unei certificări de 100 % a conformității cu un standard de mediu „exemplar” (tabelul 3.7) a grupurilor de produse cum ar fi, de exemplu, pește și fructe de mare, lemn și hârtie.

3.2.4.   Respectarea cerințelor de mediu pentru furnizorii de grupuri de produse prioritare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a stabili criterii de mediu pentru produsele prioritare și furnizorii de astfel de produse, vizând identificarea punctelor critice privind mediul, și de a asigura respectarea criteriilor prin auditarea evaluării produsului și a furnizorului.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă marilor comercianți cu amănuntul și pentru produsele prioritare sub marcă proprie. Auditarea performanței de mediu a furnizorului poate fi integrată în sistemele de audit social și de control al calității produsului pentru a reduce la minimum costurile suplimentare. Pentru furnizori, costurile de conformare pot fi puse în balanță cu securitatea îmbunătățită a cererii și comercializarea consolidată a produselor proprii, precum și cu orice prețuri mai mari pe care le pot obține în consecință. În ceea ce privește comercianții cu amănuntul, costurile pot fi puse în balanță cu reputația și riscurile lanțului de aprovizionare pe termen mediu asociate cu practici nesustenabile, precum și cu prețurile mai mari și primele de comercializare pe care le-ar putea realiza în consecință.

Cea mai bună practică de management de mediu nu este aplicabilă întreprinderilor mici.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametru de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i22) | Procentul vânzărilor de produse sub marcă proprie care aparțin unui grup de produse care respectă cerințele de mediu specificate. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i22)

Procentul vânzărilor de produse sub marcă proprie care aparțin unui grup de produse care respectă cerințele de mediu specificate.

| (i23) | Performanța de mediu reprezentată de cerințele respective. |
| --- | --- |

(i23)

Performanța de mediu reprezentată de cerințele respective.

| (i24) | Obiectivele privind procentul de conformitate pentru grupurile de produse pentru care este pus în aplicare un program de conformitate pe scară largă. |
| --- | --- |

(i24)

Obiectivele privind procentul de conformitate pentru grupurile de produse pentru care este pus în aplicare un program de conformitate pe scară largă.

| (i25) | Numărul grupurilor de produse pentru care peste jumătate din vânzări respectă cerințe de mediu specifice. |
| --- | --- |

(i25)

Numărul grupurilor de produse pentru care peste jumătate din vânzări respectă cerințe de mediu specifice.

| (b16) | 100 % vânzări de produse sub marcă proprie care aparțin unui grup de produse care respectă anumite cerințe de mediu definite de comercianții cu amănuntul. |
| --- | --- |

(b16)

100 % vânzări de produse sub marcă proprie care aparțin unui grup de produse care respectă anumite cerințe de mediu definite de comercianții cu amănuntul.

3.2.5.   Stimularea îmbunătățirii performanței furnizorilor prin analiza comparativă și difuzarea celor mai bune practici

Cea mai bună practică de management de mediu este de a stimula îmbunătățirea furnizorului prin stabilirea unor sisteme de schimb de informații care pot fi utilizate pentru a compara furnizori și prin difuzarea bunelor practici de gestionare. Acest din urmă aspect poate sprijini conformitatea furnizorului cu standardele terților și criteriile definite de comercianții cu amănuntul.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă marilor comercianți cu amănuntul și produselor prioritare sub marcă proprie. Comercianții cu amănuntul pot să ofere furnizorilor un preț puțin mai mare pentru a încuraja participarea la programele de îmbunătățire și să plătească pentru colectarea de date și difuzarea unor tehnici privind practicile de management îmbunătățite. Costurile ar trebui să fie puse în balanță cu reducerea riscurilor privind reputația și lanțul de aprovizionare pe termen mediu asociate cu practici nesustenabile, precum și cu prețurile mai mari pe care comercianții cu amănuntul le-ar putea aplica în consecință. Dividendele oricăror îmbunătățiri identificate ale eficienței pot fi partajate cu comercianții cu amănuntul printr-un acord contractual.

Cea mai bună practică de management de mediu nu este aplicabilă întreprinderilor mici.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i26) | Procentul de vânzări de produse sub marcă proprie care provin de la furnizori care participă la programe cu amănuntul de îmbunătățire a performanțelor de mediu. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i26)

Procentul de vânzări de produse sub marcă proprie care provin de la furnizori care participă la programe cu amănuntul de îmbunătățire a performanțelor de mediu.

| (i27) | Nivelul performanței de mediu reprezentate de programele respective. |
| --- | --- |

(i27)

Nivelul performanței de mediu reprezentate de programele respective.

| (i28) | Procentul obiectivelor furnizorilor participanți pentru grupuri de produse în care este pus în aplicare un program de îmbunătățire a furnizorilor. |
| --- | --- |

(i28)

Procentul obiectivelor furnizorilor participanți pentru grupuri de produse în care este pus în aplicare un program de îmbunătățire a furnizorilor.

| (i29) | Numărul grupurilor de produse în care peste jumătate din vânzări provin de la furnizori care participă la programe cu amănuntul de îmbunătățire a performanțelor de mediu. |
| --- | --- |

(i29)

Numărul grupurilor de produse în care peste jumătate din vânzări provin de la furnizori care participă la programe cu amănuntul de îmbunătățire a performanțelor de mediu.

| (b17) | 100 % vânzări de produse sub marcă proprie aparținând unui grup de produse care provin de la furnizori care participă la programele cu amănuntul de îmbunătățire a performanțelor ecologice. |
| --- | --- |

(b17)

100 % vânzări de produse sub marcă proprie aparținând unui grup de produse care provin de la furnizori care participă la programele cu amănuntul de îmbunătățire a performanțelor ecologice.

3.2.6.   Colaborarea în materie de cercetare și dezvoltare pentru a stimula inovarea și îmbunătățirea pe scară largă a lanțului de aprovizionare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a colabora strategic cu alte părți interesate pentru a identifica și a dezvolta opțiuni inovatoare de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare și pentru a dezvolta standarde de mediu acceptate pe scară largă.

Aplicabilitate

Orice mare comerciant cu amănuntul care deține lanțuri de aprovizionare cu produse sub marcă proprie poate colabora cu institute de cercetare sau societăți de consultanță pentru a îmbunătăți sustenabilitatea lanțului de aprovizionare. Comercianții cu amănuntul ar putea dori să își concentreze cercetarea și dezvoltarea asupra grupurilor de produse pentru care nu există opțiuni de îmbunătățire viabile din punct de vedere comercial și aplicabile la scară largă. O astfel de practică poate fi considerată drept o investiție în asigurarea unor lanțuri de aprovizionare competitive și durabile din punct de vedere economic.

Cea mai bună practică de management de mediu nu este aplicabilă întreprinderilor mici.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i30) | Cheltuieli cu cercetarea pentru un lanț de aprovizionare durabil (exprimate în raport cu cifra de afaceri); |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i30)

Cheltuieli cu cercetarea pentru un lanț de aprovizionare durabil (exprimate în raport cu cifra de afaceri);

| (i31) | Evaluarea calitativă a măsurii în care cercetarea vizează opțiuni de îmbunătățire inovatoare, adaptabile și cu un potențial ridicat; |
| --- | --- |

(i31)

Evaluarea calitativă a măsurii în care cercetarea vizează opțiuni de îmbunătățire inovatoare, adaptabile și cu un potențial ridicat;

| (i32) | Îmbunătățiri de mediu specifice care pot fi atribuite punerii în aplicare a rezultatelor cercetării. |
| --- | --- |

(i32)

Îmbunătățiri de mediu specifice care pot fi atribuite punerii în aplicare a rezultatelor cercetării.

—

3.2.7.   Promovarea produselor ecologice lider

Cea mai bună practică de management de mediu este de a promova produse ecologice certificate ca lider. Campaniile de sensibilizare, aprovizionarea, stabilirea prețurilor, amplasarea în interiorul magazinului și publicitatea sunt componente importante ale acestei tehnici, care pot fi puse în aplicare eficace prin dezvoltarea unor game de produse ecologice sub marcă proprie.

Aplicabilitate

Toți comercianții cu amănuntul pot să facă stocuri și să încurajeze consumul de produse ecologice lider. Marii comercianți cu amănuntul pot pune în aplicare tehnica pe o scară mai largă, prin dezvoltarea unor game de produse ecologice sub marcă proprie. Costurile furnizorilor asociate certificării produselor lider pot fi transferate către comercianții cu amănuntul. Produsele ecologice lider certificate ca atare pe piață sunt asociate cu prețuri semnificativ mai mari și marje de profit mai ridicate. De asemenea, gamele de produse ecologice sub marcă proprie sunt susceptibile să conducă la creșterea vânzărilor globale de produse sub marcă proprie ale comerciantului cu amănuntul prin intermediul unui „efect de halou” pozitiv.

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă întreprinderilor mici.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i33) | Procentul vânzărilor efectuate la nivelul unui grup de produse certificat în conformitate cu standardele exemplare lider. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i33)

Procentul vânzărilor efectuate la nivelul unui grup de produse certificat în conformitate cu standardele exemplare lider.

| (i34) | Numărul de grupuri de produse pentru care sunt oferite produse ecologice lider. |
| --- | --- |

(i34)

Numărul de grupuri de produse pentru care sunt oferite produse ecologice lider.

| (i35) | Existența unei game ample de produse ecologice sub marcă proprie (da/nu). |
| --- | --- |

(i35)

Existența unei game ample de produse ecologice sub marcă proprie (da/nu).

| (b18) | 10 % vânzări la nivelul grupurilor de produse alimentare ecologice certificate ca atare |
| --- | --- |

(b18)

10 % vânzări la nivelul grupurilor de produse alimentare ecologice certificate ca atare

| (b19) | 50 % vânzări de bumbac ecologic certificat ca atare |
| --- | --- |

(b19)

50 % vânzări de bumbac ecologic certificat ca atare

| (b20) | 10 % vânzări la nivelul grupurilor de produse nealimentare certificate în conformitate cu etichetele ecologice oficiale verificate de un terț, conform definiției ISO de tip I. |
| --- | --- |

(b20)

10 % vânzări la nivelul grupurilor de produse nealimentare certificate în conformitate cu etichetele ecologice oficiale verificate de un terț, conform definiției ISO de tip I.

3.3.   Transport și logistică

3.3.1.   Achiziții publice ecologice și cerințe de mediu pentru furnizorii de servicii de transport

Cea mai bună practică de management de mediu este de a integra criteriile de raportare și de performanță de mediu în achizițiile de servicii logistice și de transport furnizate de terți, inclusiv cerințele pentru punerea în aplicare a celor mai bune practici de management de mediu descrise în prezentul document.

Aplicabilitate

Toți comercianții cu amănuntul achiziționează cel puțin o parte a operațiunilor de transport și logistică de la furnizori terți și pot să ia decizii de achiziție în funcție de criterii de eficiență sau de mediu. Cu toate acestea, îmbunătățirea eficienței operațiunilor de transport și de logistică reduce costurile de funcționare și necesită un sistem eficient de monitorizare și de raportare. Furnizorii terți de servicii de transport eficiente ar putea oferi servicii la costuri mai mici pentru comercianții cu amănuntul.

Micii comercianți cu amănuntul sunt, în general, dependenți de furnizorii terți.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i36) | Procentul furnizorilor de servicii de transport care dețin o certificare a conformității cu standardele de mediu (inclusiv înregistrarea în programe de raportare). |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i36)

Procentul furnizorilor de servicii de transport care dețin o certificare a conformității cu standardele de mediu (inclusiv înregistrarea în programe de raportare).

| (i37) | Procentul furnizorilor de servicii de transport care respectă anumite cerințe de mediu sau cele mai bune practici de management de mediu descrise în prezentul document. |
| --- | --- |

(i37)

Procentul furnizorilor de servicii de transport care respectă anumite cerințe de mediu sau cele mai bune practici de management de mediu descrise în prezentul document.

| (b21) | 100 % din furnizorii de servicii de transport și logistică (T&L) respectă:






  (i) | standarde de mediu verificate de terți |
| --- | --- | --- |

(b21)

100 % din furnizorii de servicii de transport și logistică (T&L) respectă:

(i)

standarde de mediu verificate de terți

| (ii) | cerințe de mediu specifice |
| --- | --- |

(ii)

cerințe de mediu specifice

| (iii) | cele mai bune practici de management de mediu descrise în prezentul document. |
| --- | --- |

(iii)

cele mai bune practici de management de mediu descrise în prezentul document.

3.3.2.   Eficientizarea monitorizării și raportării pentru toate operațiunile de transport și logistică

Cea mai bună practică de management de mediu este de a raporta cu privire la eficiența și performanța de mediu a tuturor operațiunilor de transport și logistică între furnizorii primari, centrele de distribuție, comercianții cu amănuntul și instalațiile de gestionare a deșeurilor, pe baza monitorizării operațiunilor interne și a datelor furnizate prin operațiuni ale terților.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică poate fi pusă în aplicare de către toți comercianții cu amănuntul. Prezentarea de rapoarte privind operațiunile de transport intern și de logistică se aplică doar marilor comercianți cu amănuntul. O monitorizare și raportare eficiente necesită investiții reduse în sistemele necesare de tehnologia informației și de gestionare, dar pot să identifice opțiuni pentru îmbunătățirea eficienței operațiunilor de transport și logistică.

În cazul întreprinderilor mici, datele de bază privind factorii de emisie medii pentru diferite moduri de transport sunt disponibile în vederea estimării emisiilor.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i38) | Tone CO2 echivalent pe an, generate de operațiunile de transport și de logistică. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i38)

Tone CO2 echivalent pe an, generate de operațiunile de transport și de logistică.

| (i39) | kg CO2 echivalent pe m3 sau palet livrat. |
| --- | --- |

(i39)

kg CO2 echivalent pe m3 sau palet livrat.

| (i40) | Măsura în care următorii parametri sunt sau nu raportați pentru toate operațiunile de transport și logistică:






  (i) | numărul și procentul de km/tonă-kilometru (tkm) cu diferite moduri de transport |
| --- | --- | --- |

(i40)

Măsura în care următorii parametri sunt sau nu raportați pentru toate operațiunile de transport și logistică:

(i)

numărul și procentul de km/tonă-kilometru (tkm) cu diferite moduri de transport

| (ii) | kg CO2 echivalent pe tonă, pe m3 sau pe palet livrat. |
| --- | --- |

(ii)

kg CO2 echivalent pe tonă, pe m3 sau pe palet livrat.

| (i41) | Măsura în care următorii indicatori sunt sau nu raportați pentru toate operațiunile interne de transport și logistică:






  (i) | factorul de încărcare a camionului (% din greutate sau volum) |
| --- | --- | --- |

(i41)

Măsura în care următorii indicatori sunt sau nu raportați pentru toate operațiunile interne de transport și logistică:

(i)

factorul de încărcare a camionului (% din greutate sau volum)

| (ii) | kg CO2 echivalent pe tkm. |
| --- | --- |

(ii)

kg CO2 echivalent pe tkm.

| (b22) | Pentru 100 % din operațiunile de transport și logistică între furnizori primari, magazinele de desfacere cu amănuntul și instalațiile de gestionare a deșeurilor, inclusiv cele efectuate de furnizorii de servicii de transport terți, sunt raportați următorii indicatori:






  (i) | procentul diferitelor moduri de transport |
| --- | --- | --- |

(b22)

Pentru 100 % din operațiunile de transport și logistică între furnizori primari, magazinele de desfacere cu amănuntul și instalațiile de gestionare a deșeurilor, inclusiv cele efectuate de furnizorii de servicii de transport terți, sunt raportați următorii indicatori:

(i)

procentul diferitelor moduri de transport

| (ii) | kg CO2 echivalent pe m3 sau pe palet livrat. |
| --- | --- |

(ii)

kg CO2 echivalent pe m3 sau pe palet livrat.

| (b23) | Pentru toate operațiunile de transport și logistică interne între furnizori primari, magazinele de desfacere cu amănuntul și instalațiile de gestionare a deșeurilor, sunt raportați următorii indicatori:






  (i) | factorul de încărcare a camionului (% din greutate sau volum) |
| --- | --- | --- |

(b23)

Pentru toate operațiunile de transport și logistică interne între furnizori primari, magazinele de desfacere cu amănuntul și instalațiile de gestionare a deșeurilor, sunt raportați următorii indicatori:

(i)

factorul de încărcare a camionului (% din greutate sau volum)

| (ii) | kg CO2 echivalent pe tkm. |
| --- | --- |

(ii)

kg CO2 echivalent pe tkm.

3.3.3.   Integrarea eficienței transporturilor în deciziile de aprovizionare și în proiectarea ambalajelor

Cea mai bună practică de management de mediu este de a integra eficiența transportului în deciziile de aprovizionare și în proiectarea ambalajelor, pe baza evaluării ciclului de viață al produselor provenind din diferite regiuni, precum și prin proiectarea unor ambalaje pentru produse care să crească la maximum densitatea unităților de transport.

Aplicabilitate

Practica poate fi aplicată marilor comercianți cu amănuntul cu game de produse sub marcă proprie. Practica depinde foarte mult de localizarea produsului și a sursei, precum și de o multitudine de factori privind aprovizionarea. În ceea ce privește ambalarea, creșterea densității de mărfuri ambalate poate să îmbunătățească considerabil eficiența transporturilor și, prin urmare, să reducă costurile de transport.

Cea mai bună practică de management de mediu nu este aplicabilă întreprinderilor mici.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i39) | kg CO2 echivalent/m3 (sau palet) livrat. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i39)

kg CO2 echivalent/m3 (sau palet) livrat.

| (i42) | Repartizarea modală a transportului. |
| --- | --- |

(i42)

Repartizarea modală a transportului.

| (i43) | Numărul grupurilor de produse la nivelul cărora aprovizionarea sau ambalarea au fost modificate în mod special pentru a reduce impactul asupra operațiunilor de transport și logistică și asupra mediului pe durata ciclului de viață. |
| --- | --- |

(i43)

Numărul grupurilor de produse la nivelul cărora aprovizionarea sau ambalarea au fost modificate în mod special pentru a reduce impactul asupra operațiunilor de transport și logistică și asupra mediului pe durata ciclului de viață.

| (i44) | Punerea în aplicare sistematică a îmbunătățirii ambalajelor pentru a crește la maximum densitatea și a îmbunătăți eficiența operațiunilor de transport și logistică (da/nu). |
| --- | --- |

(i44)

Punerea în aplicare sistematică a îmbunătățirii ambalajelor pentru a crește la maximum densitatea și a îmbunătăți eficiența operațiunilor de transport și logistică (da/nu).

| (b24) | Punerea în aplicare sistematică a îmbunătățirii ambalajelor pentru a crește la maximum densitatea și a îmbunătăți eficiența operațiunilor de transport și de logistică. |
| --- | --- |

(b24)

Punerea în aplicare sistematică a îmbunătățirii ambalajelor pentru a crește la maximum densitatea și a îmbunătăți eficiența operațiunilor de transport și de logistică.

3.3.4.   Trecerea la moduri de transport mai eficiente

Cea mai bună practică de management de mediu constă în orientarea către moduri de transport mai eficiente, în special transportul feroviar, pe apă și în camioane de mare tonaj, precum și în reducerea la minimum a transportului aerian de mărfuri, pe o distanță de transport cât mai mare cu putință. Posibilitatea de a realiza astfel de schimbări poate fi limitată la distribuția primară, de la centrele de distribuție ale furnizorilor la centrele de distribuție ale comercianților cu amănuntul, având în vedere faptul că primii și ultimii kilometri necesită adesea transport rutier. Prin urmare, transferurile modale necesită optimizarea rețelelor de distribuție pentru a putea include transferuri intermodale (de exemplu, amplasarea centrelor de distribuție cu acces la rețelele de transport feroviar și pe apă). Trecerea de la camioanele de tonaj mai mic la cele de tonaj mai mare, inclusiv camioanele cu remorcă cu etaj, este inclusă în această tehnică datorită eficienței considerabil mai mari a camioanelor de mare tonaj comparativ cu cele de tonaj mai mic. De asemenea, transferurile modale pot influența deciziile de aprovizionare cu produse în cazul cărora transporturile reprezintă o componentă semnificativă a impactului asupra mediului pe durata ciclului de viață a produsului (având în vedere toate implicațiile relevante pe durata ciclului de viață).

Tabelul 3.9.

Ierarhizarea modurilor de transport în funcție de preferințele de mediu (în ordinea crescătoare a preferințelor)

| Grad | Mod de transport |
| --- | --- |
| 1 | Tren de marfă |
| 2 | Navă oceanică |
| 3 | Cale navigabilă interioară |
| 4 | Camion de mare tonaj |
| 5 | Camion de tonaj mediu |
| 6 | Camion de tonaj mic |
| 7 | Transport aerian de mărfuri |

Grad

Mod de transport

1

Tren de marfă

2

Navă oceanică

3

Cale navigabilă interioară

4

Camion de mare tonaj

5

Camion de tonaj mediu

6

Camion de tonaj mic

7

Transport aerian de mărfuri

Aplicabilitate

Toți comercianții cu amănuntul pot să ia măsuri în vederea orientării către moduri mai puțin poluante de transport al produselor, cel puțin pe baza dimensiunilor vehiculelor, iar cei mai mulți comercianți cu amănuntul pot să transfere cel puțin o parte din distribuția primară de la transportul rutier către transportul feroviar și pe apă. Cu toate acestea, realizarea unor transferuri la scară largă în transportul de mărfuri cu amănuntul de la transportul rutier la cel feroviar și pe căile navigabile interioare va necesita îmbunătățiri în ceea ce privește infrastructurile feroviare și căile navigabile naționale și o mai mare coordonare transfrontalieră a întreprinderilor de exploatare. Prin urmare, infrastructura și politica națională de transport (de exemplu, stabilirea tarifelor rutiere) pot avea o influență semnificativă asupra comercianților cu amănuntul în ceea ce privește posibilitățile de îmbunătățire și de luare a deciziilor asupra modului de transport.

Cea mai bună practică nu se aplică în cazul întreprinderilor mici, cu excepția cazului în care opțiunile de achiziții disponibile permit alegerea unor moduri de transport mai eficiente pentru anumite produse.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i45) | Procentul din totalul transporturilor de produse (tkm), de la furnizori primari la magazine, contabilizat prin moduri specificate mai eficiente |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i45)

Procentul din totalul transporturilor de produse (tkm), de la furnizori primari la magazine, contabilizat prin moduri specificate mai eficiente

| (i46) | Procentul din transporturile internaționale de produse (tkm), contabilizat prin moduri specificate mai eficiente |
| --- | --- |

(i46)

Procentul din transporturile internaționale de produse (tkm), contabilizat prin moduri specificate mai eficiente

| (b25) | Peste 50 % din transportul terestru între furnizori primari și centre de distribuție cu amănuntul, în funcție de valoarea vânzărilor, are loc pe apă/cu trenul (atunci când infrastructura permite acest lucru) |
| --- | --- |

(b25)

Peste 50 % din transportul terestru între furnizori primari și centre de distribuție cu amănuntul, în funcție de valoarea vânzărilor, are loc pe apă/cu trenul (atunci când infrastructura permite acest lucru)

| (b26) | Peste 99 % din transportul de peste mări, în funcție de valoarea vânzărilor, are loc cu vaporul |
| --- | --- |

(b26)

Peste 99 % din transportul de peste mări, în funcție de valoarea vânzărilor, are loc cu vaporul

3.3.5.   Optimizarea rețelei de distribuție

Cea mai bună practică de management de mediu este de a optimiza rețeaua de distribuție prin punerea în aplicare sistematică a celei mai eficiente dintre opțiunile următoare: (i) noduri centralizate strategice pentru integrarea transportului feroviar și naval; (ii) platforme consolidate; și (iii) stabilirea de rute directe.

Aplicabilitate

Practica este aplicabilă marilor comercianți cu amănuntul care dețin servicii de transport și de logistică interne și furnizorilor de servicii de transport terți, în special atunci când produsele sunt achiziționate de la distanțe mai mari. Practica nu necesită investiții semnificative. Construirea de noduri centrale noi integrate cu rețelele de transport feroviar și pe apă necesită investiții semnificative. În ambele cazuri, creșterea eficienței de încărcare și utilizarea unor moduri mai eficiente pentru rute pe distanțe mai lungi pot reduce în mod semnificativ costurile de exploatare.

Cea mai bună practică nu este aplicabilă întreprinderilor mici.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i39) | kg CO2 echivalent pe m3 (sau palet) livrat. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i39)

kg CO2 echivalent pe m3 (sau palet) livrat.

| (i47) | Numărul de platforme de consolidare în uz sau numărul de noduri centrale strategice în uz sau numărul de rute de transport direct în uz. |
| --- | --- |

(i47)

Numărul de platforme de consolidare în uz sau numărul de noduri centrale strategice în uz sau numărul de rute de transport direct în uz.

| (i48) | Procentul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul operațiunilor de transport și de logistică prin punerea în aplicare a opțiunilor specificate de îmbunătățire a rețelei de distribuție. |
| --- | --- |

(i48)

Procentul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul operațiunilor de transport și de logistică prin punerea în aplicare a opțiunilor specificate de îmbunătățire a rețelei de distribuție.

| (i49) | Externalizarea operațiunilor de transport și logistică către un furnizor terț cu o rețea de distribuție optimizată (da/nu). |
| --- | --- |

(i49)

Externalizarea operațiunilor de transport și logistică către un furnizor terț cu o rețea de distribuție optimizată (da/nu).

| (i50) | Optimizarea sistematică a rețelelor de distribuție prin punerea în aplicare a unor locații centrale strategice, a unor platforme consolidate și crearea de rute directe (da/nu). |
| --- | --- |

(i50)

Optimizarea sistematică a rețelelor de distribuție prin punerea în aplicare a unor locații centrale strategice, a unor platforme consolidate și crearea de rute directe (da/nu).

| (b27) | Optimizarea sistematică a rețelelor de distribuție prin punerea în aplicare a unor locații centrale strategice, a unor platforme consolidate și crearea de rute directe. |
| --- | --- |

(b27)

Optimizarea sistematică a rețelelor de distribuție prin punerea în aplicare a unor locații centrale strategice, a unor platforme consolidate și crearea de rute directe.

3.3.6.   Optimizarea planificării rutei, utilizarea telematicii și formarea șoferilor

Cea mai bună practică de management de mediu este de a optimiza eficiența operațională prin planificarea eficientă a rutelor, utilizarea telematicii și formarea șoferilor. Planificarea eficientă a rutelor include vehicule care efectuează livrări pentru magazine încărcate la retur cu deșeuri și cu livrările furnizorului către centrele de distribuție și efectuarea de livrări pe timp de noapte pentru evitarea congestionării traficului.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică este aplicabilă tuturor produselor care urmează să fie livrate marilor comercianți cu amănuntul care dețin servicii de transport și de logistică interne și pentru furnizorii terți de servicii de transport. Formarea șoferilor determină, de regulă, economii de combustibil de 5 %. Optimizarea rutelor poate necesita investiții semnificative în tehnologia informației, dar poate conduce la o reducere a costurilor de investiții de capital (mai puține camioane necesare) și reduce în mod semnificativ costurile de exploatare (combustibil).

Cea mai bună practică este aplicabilă întreprinderilor mici în cazul în care acestea dispun de mijloace de transport (de exemplu, furgonete).

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i39) | kg CO2 echivalent pe m3 (sau palet) livrat. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i39)

kg CO2 echivalent pe m3 (sau palet) livrat.

| (i51) | Eficiența încărcăturii procentuale medii a flotei (volum sau masă) sau procentul mediu de deplasări fără încărcătură al flotei (camion km) sau valoarea medie de g CO2 echivalent/tkm a flotei. |
| --- | --- |

(i51)

Eficiența încărcăturii procentuale medii a flotei (volum sau masă) sau procentul mediu de deplasări fără încărcătură al flotei (camion km) sau valoarea medie de g CO2 echivalent/tkm a flotei.

| (i52) | Procentul de șoferi care urmează constant cursuri de formare pentru condusul eficient. |
| --- | --- |

(i52)

Procentul de șoferi care urmează constant cursuri de formare pentru condusul eficient.

| (i53) | Punerea în aplicare a unui sistem de stimulente privind condusul eficient pentru șoferi (da/nu). |
| --- | --- |

(i53)

Punerea în aplicare a unui sistem de stimulente privind condusul eficient pentru șoferi (da/nu).

| (i54) | Procentul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de operațiunile de transport și logistică prin punerea în aplicare a anumitor opțiuni (de exemplu, încărcarea la retur a autovehiculelor cu deșeuri sau cu livrări ale furnizorilor, telematică, formarea șoferilor și sisteme de stimulente, livrări în afara orelor de vârf). |
| --- | --- |

(i54)

Procentul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de operațiunile de transport și logistică prin punerea în aplicare a anumitor opțiuni (de exemplu, încărcarea la retur a autovehiculelor cu deșeuri sau cu livrări ale furnizorilor, telematică, formarea șoferilor și sisteme de stimulente, livrări în afara orelor de vârf).

| (i55) | Optimizarea sistematică a traseului prin încărcarea la retur a autovehiculelor care efectuează livrări către magazine cu deșeuri sau livrări ale furnizorilor, utilizarea telematicii și intervale de livrare extinse (da/nu). |
| --- | --- |

(i55)

Optimizarea sistematică a traseului prin încărcarea la retur a autovehiculelor care efectuează livrări către magazine cu deșeuri sau livrări ale furnizorilor, utilizarea telematicii și intervale de livrare extinse (da/nu).

| (b28) | Formarea constantă a tuturor șoferilor în ceea ce privește un stil de condus eficient sau punerea în aplicare a unui sistem de stimulente privind condusul eficient pentru șoferi. |
| --- | --- |

(b28)

Formarea constantă a tuturor șoferilor în ceea ce privește un stil de condus eficient sau punerea în aplicare a unui sistem de stimulente privind condusul eficient pentru șoferi.

| (b29) | Optimizarea sistematică a traseului prin încărcarea la retur a autovehiculelor care efectuează livrări către magazine cu deșeuri sau livrări ale furnizorilor, utilizarea telematicii și intervale de livrare extinse. |
| --- | --- |

(b29)

Optimizarea sistematică a traseului prin încărcarea la retur a autovehiculelor care efectuează livrări către magazine cu deșeuri sau livrări ale furnizorilor, utilizarea telematicii și intervale de livrare extinse.

3.3.7.   Reducerea la minimum a impactului asupra mediului al vehiculelor rutiere prin decizii de achiziționare și retehnologizare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum impactul asupra mediului al vehiculelor rutiere prin decizii de achiziționare și retehnologizare. Practica include achiziționarea de vehicule care funcționează cu alte tipuri de energie, vehicule mai eficiente și mai puțin poluante și vehicule silențioase, modificări aerodinamice și utilizarea de pneuri cu rezistență redusă la rulare.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică se aplică pentru toate produsele care urmează să fie livrate marilor comercianți cu amănuntul care dețin servicii de transport și de logistică interne și pentru furnizorii terți de servicii de transport. Pentru vehiculele conduse pe distanțe lungi la viteze mai mari (> 80 km/h), investițiile mici în modificări aerodinamice și investițiile mai mari pentru trecerea la capuri tractoare și remorci mai aerodinamice prezintă perioade de amortizare de până la doi ani. Aceleași perioade de amortizare se aplică pentru instalarea de pneuri cu rezistență redusă la rulare. Vehiculele care funcționează cu alte tipuri de energie necesită costuri de investiții considerabil mai ridicate.

Cea mai bună practică este aplicabilă întreprinderilor mici în cazul în care acestea dispun de mijloace de transport (de exemplu furgonete).

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i56) | l/100 km (consumul de combustibil al vehiculelor) sau kg CO2 echivalent pe tkm. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i56)

l/100 km (consumul de combustibil al vehiculelor) sau kg CO2 echivalent pe tkm.

| (i57) | Procentul de vehicule din flota de transport compatibile cu diferite clase Euro. |
| --- | --- |

(i57)

Procentul de vehicule din flota de transport compatibile cu diferite clase Euro.

| (i58) | Procentul de vehicule, remorci și echipamente de încărcare care respectă standardele de zgomot PIEK sau standarde echivalente care permit livrările pe timp de noapte. |
| --- | --- |

(i58)

Procentul de vehicule, remorci și echipamente de încărcare care respectă standardele de zgomot PIEK sau standarde echivalente care permit livrările pe timp de noapte.

| (i59) | Procentul de vehicule din flota de transport alimentate din surse de combustibili alternativi, inclusiv gaze naturale, biogaz sau electricitate. |
| --- | --- |

(i59)

Procentul de vehicule din flota de transport alimentate din surse de combustibili alternativi, inclusiv gaze naturale, biogaz sau electricitate.

| (i60) | Procentul de vehicule din flota de transport echipate cu pneuri cu rezistență redusă la rulare. |
| --- | --- |

(i60)

Procentul de vehicule din flota de transport echipate cu pneuri cu rezistență redusă la rulare.

| (i61) | Procentul de vehicule și remorci din flota de transport concepute sau modificate pentru creșterea performanțelor aerodinamice. |
| --- | --- |

(i61)

Procentul de vehicule și remorci din flota de transport concepute sau modificate pentru creșterea performanțelor aerodinamice.

| (b30) | 100 % camioane EURO V (17) conforme și cu un consum de combustibil al vehiculelor grele de mărfuri mai mic de 30 l/100 km. |
| --- | --- |

(b30)

100 % camioane EURO V (17) conforme și cu un consum de combustibil al vehiculelor grele de mărfuri mai mic de 30 l/100 km.

| (b31) | 100 % vehicule, remorci și echipamente de încărcare respectă standardele de zgomot PIEK sau standarde echivalente care permit livrările pe timp de noapte. |
| --- | --- |

(b31)

100 % vehicule, remorci și echipamente de încărcare respectă standardele de zgomot PIEK sau standarde echivalente care permit livrările pe timp de noapte.

| (b32) | Exploatarea vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi (gaze naturale, biogaz, energie electrică). |
| --- | --- |

(b32)

Exploatarea vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi (gaze naturale, biogaz, energie electrică).

| (b33) | 100 % vehicule echipate cu pneuri cu rezistență redusă la rulare. |
| --- | --- |

(b33)

100 % vehicule echipate cu pneuri cu rezistență redusă la rulare.

| (b34) | 100 % vehicule și remorci concepute sau modificate pentru creșterea performanțelor aerodinamice. |
| --- | --- |

(b34)

100 % vehicule și remorci concepute sau modificate pentru creșterea performanțelor aerodinamice.

3.4.   Gestionarea deșeurilor

3.4.1.   Reducerea la minimum a risipei de alimente

Cea mai bună practică de management de mediu este de a integra practicile ecologice pentru evitarea producerii de deșeuri alimentare, cum ar fi monitorizarea, auditul, stabilirea de priorități, aspectele logistice, mecanisme mai bune de conservare, controlul temperaturii și al umidității în magazine, centre de distribuție și camioane de livrare, formarea personalului, donare, informarea consumatorilor etc. și pentru evitarea depozitării în gropi de gunoi sau a incinerării deșeurilor alimentare, prin procese de fermentație.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică este o măsură eficientă din punct de vedere al costurilor, aplicabilă comercianților de produse alimentare cu amănuntul de orice dimensiune și din orice stat membru. Cu toate acestea, pot exista politici pentru a evita/a descuraja donațiile de alimente.

Toate întreprinderile mici pot lua măsuri de prevenire pentru a evita producerea de deșeuri alimentare. Costurile de gestionare pot fi compensate prin economii de costuri rezultate din reducerea pierderilor de produse și din mai puține deșeuri generate.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i62) | Kg sau tone de deșeuri alimentare, în valoare absolută, pe m2 sau pe milioane EUR din cifra de afaceri. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i62)

Kg sau tone de deșeuri alimentare, în valoare absolută, pe m2 sau pe milioane EUR din cifra de afaceri.

| (i63) | Procentul de deșeuri alimentare generate raportat la achizițiile totale de alimente. |
| --- | --- |

(i63)

Procentul de deșeuri alimentare generate raportat la achizițiile totale de alimente.

| (i64) | kg sau tone de alimente care depășesc data de vânzare recomandată, dar nu data expirării, donate în favoarea instituțiilor de caritate. |
| --- | --- |

(i64)

kg sau tone de alimente care depășesc data de vânzare recomandată, dar nu data expirării, donate în favoarea instituțiilor de caritate.

| (i65) | kg de deșeuri alimentare supuse unor operațiuni de valorificare, cum ar fi procesul de fermentare. |
| --- | --- |

(i65)

kg de deșeuri alimentare supuse unor operațiuni de valorificare, cum ar fi procesul de fermentare.

| (i66) | kg de deșeuri alimentare trimise către depozitele de deșeuri sau instalațiile de incinerare. |
| --- | --- |

(i66)

kg de deșeuri alimentare trimise către depozitele de deșeuri sau instalațiile de incinerare.

| (b35) | Deșeuri alimentare zero trimise către depozite de deșeuri sau instalațiile de incinerare. |
| --- | --- |

(b35)

Deșeuri alimentare zero trimise către depozite de deșeuri sau instalațiile de incinerare.

3.4.2.   Integrarea gestionării deșeurilor în activitățile comercianților cu amănuntul

Cea mai bună practică de management de mediu este de a încorpora practicile de gestionare a deșeurilor pentru care prevenirea este o prioritate. Printre cele mai bune practici se numără:

| — | practicile de gestionare internă:






  — | colectarea separată și tratarea specifică în vederea reutilizării: compactarea, fabricarea de brichete pentru hârtie și deșeuri de materiale plastice, refrigerarea deșeurilor alimentare etc.; |
| --- | --- | --- |

—

practicile de gestionare internă:

—

colectarea separată și tratarea specifică în vederea reutilizării: compactarea, fabricarea de brichete pentru hârtie și deșeuri de materiale plastice, refrigerarea deșeurilor alimentare etc.;

| — | monitorizarea producției de deșeuri; |
| --- | --- |

—

monitorizarea producției de deșeuri;

| — | pregătirea pentru reutilizare a materialelor de ambalare, cum ar fi paleții și cutiile de plastic pentru furnizori, centre de distribuție, demonstrații în magazine și livrarea la domiciliu; |
| --- | --- |

—

pregătirea pentru reutilizare a materialelor de ambalare, cum ar fi paleții și cutiile de plastic pentru furnizori, centre de distribuție, demonstrații în magazine și livrarea la domiciliu;

| — | formarea personalului; |
| --- | --- |

—

formarea personalului;

| — | organizarea practicilor de gestionare:






  — | monitorizarea deșeurilor generate de magazine pe categorie și pe destinație finală; |
| --- | --- | --- |

—

organizarea practicilor de gestionare:

—

monitorizarea deșeurilor generate de magazine pe categorie și pe destinație finală;

| — | punerea în aplicare a logisticii inverse pentru gestionarea ambalajelor (care urmează să fie reutilizate sau reciclate), a deșeurilor de echipamente electrice și electronice (DEEE) și a altor deșeuri (de exemplu, deșeuri periculoase) către furnizori, instalații de tratare și/sau centre de distribuție; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a logisticii inverse pentru gestionarea ambalajelor (care urmează să fie reutilizate sau reciclate), a deșeurilor de echipamente electrice și electronice (DEEE) și a altor deșeuri (de exemplu, deșeuri periculoase) către furnizori, instalații de tratare și/sau centre de distribuție;

| — | crearea de parteneriate locale și/sau regionale pentru gestionarea deșeurilor; |
| --- | --- |

—

crearea de parteneriate locale și/sau regionale pentru gestionarea deșeurilor;

| — | comunicarea către consumatori a gestionării responsabile a deșeurilor în gospodării. |
| --- | --- |

—

comunicarea către consumatori a gestionării responsabile a deșeurilor în gospodării.

Aplicabilitate

Tehnicile descrise mai sus sunt aplicabile oricărui comerciant cu amănuntul. Cele mai bune practici trebuie să fie adecvate pentru comercianții cu amănuntul care gestionează un număr semnificativ de magazine și centre de distribuție. Alocarea de resurse pentru reducerea efectivă a deșeurilor este justificată din punct de vedere economic. Transportul în vrac către centrele de distribuție permite reducerea costului tratamentului comparativ cu cele negociate la nivel local sau la nivelul magazinului.

Întreprinderile mici care produc un volum imens de deșeuri ar trebui să aloce resurse și să își formeze personalul în ceea ce privește bunele practici de gestionare a deșeurilor.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i67) | Rate de reciclare și reutilizare. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i67)

Rate de reciclare și reutilizare.

| (b36) | Un sistem de gestionare a deșeurilor este integrat în magazin și obiectivul său este de a recicla sau de a reutiliza 100 % din ambalajele secundare. |
| --- | --- |

(b36)

Un sistem de gestionare a deșeurilor este integrat în magazin și obiectivul său este de a recicla sau de a reutiliza 100 % din ambalajele secundare.

3.4.3.   Sisteme de returnare a sticlelor din polietilenă tereftalată (PET) și polietilenă (PE) și a produselor utilizate

Cea mai bună practică de management de mediu este de a pune în aplicare sisteme de returnare și de a le integra în logistica întreprinderii, de exemplu, pentru sticlele din polietilenă tereftalată sau polietilenă.

Aplicabilitate

Comercianții cu amănuntul de produse alimentare, în special marile lanțuri, pot pune în aplicare cea mai bună practică de management de mediu. Punerea sa în aplicare necesită alocarea de resurse, întreținere și echipamente. În unele țări, aceasta este deja obligatorie (de exemplu, Țările de Jos, Suedia și Germania).

Pentru întreprinderile mici, practica necesită resurse suplimentare pentru exploatarea curentă a sistemului de returnare.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i68) | Procentul ratei de reciclare din partea consumatorilor definit pe vânzări de sticle returnabile. |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i68)

Procentul ratei de reciclare din partea consumatorilor definit pe vânzări de sticle returnabile.

| (b37) | Returnarea unui procent de 80 % din partea consumatorilor fără depozitare sau de 95 % cu depozitare. |
| --- | --- |

(b37)

Returnarea unui procent de 80 % din partea consumatorilor fără depozitare sau de 95 % cu depozitare.

3.5.   Utilizarea de hârtie certificată/reciclată și în cantități mai mici pentru publicații

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce impactul prin scăderea consumului de materiale, cum ar fi optimizarea consumului de hârtie pentru publicațiile comerciale sau utilizarea de hârtie mai ecologică.

Aplicabilitate

Toți comercianții cu amănuntul, în special marile lanțuri care produc cantități uriașe de publicații comerciale tipărite, pot beneficia de pe urma punerii în aplicare a celei mai bune practici de management de mediu. O practică bine pusă în aplicare pentru reducerea consumului de hârtie poate conduce la economii de costuri.

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă întreprinderilor mici.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i69) | Procentul de hârtie utilizată care este certificată |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i69)

Procentul de hârtie utilizată care este certificată

| (i70) | Densitatea hârtiei utilizate |
| --- | --- |

(i70)

Densitatea hârtiei utilizate

| (i71) | Procentul de hârtie cretată |
| --- | --- |

(i71)

Procentul de hârtie cretată

| (i72) | Procentul de magazine care oferă servicii de tipărire certificate EMAS sau ISO 14001 |
| --- | --- |

(i72)

Procentul de magazine care oferă servicii de tipărire certificate EMAS sau ISO 14001

| (b38) | 100 % hârtie certificată/reciclată. |
| --- | --- |

(b38)

100 % hârtie certificată/reciclată.

| (b39) | Densitate sub 49 gr/m2. |
| --- | --- |

(b39)

Densitate sub 49 gr/m2.

| (b40) | Sub 10 % hârtie cretată. |
| --- | --- |

(b40)

Sub 10 % hârtie cretată.

| (b41) | 100 % magazine care oferă servicii de tipărire certificate EMAS sau ISO 14001. |
| --- | --- |

(b41)

100 % magazine care oferă servicii de tipărire certificate EMAS sau ISO 14001.

3.6.   Colectarea și reutilizarea apei pluviale

Cea mai bună practică de management de mediu constă în colectarea și reutilizarea și/sau infiltrarea apelor pluviale din amplasament provenind de pe acoperișuri și din zonele de parcare.

Aplicabilitate

Comercianții cu amănuntul care dețin propriile clădiri și/sau zone de parcare și amplasamente în condiții adecvate pot pune în aplicare această practică. Condițiile climatice și sistemul de colectare a apelor pluviale standard din municipalitate pot afecta aplicarea tehnicii. O astfel de practică este o măsură costisitoare.

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă întreprinderilor mici.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i73) | Colectarea și/sau infiltrarea apei pluviale pe amplasament sunt integrate în sistemul de gestionare a apei (da/nu). |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i73)

Colectarea și/sau infiltrarea apei pluviale pe amplasament sunt integrate în sistemul de gestionare a apei (da/nu).

| (b42) | Colectarea și/sau infiltrarea apei pluviale pe amplasament sunt integrate în sistemul de gestionare a apei. |
| --- | --- |

(b42)

Colectarea și/sau infiltrarea apei pluviale pe amplasament sunt integrate în sistemul de gestionare a apei.

3.7.   Prevenirea utilizării pungilor din plastic de unică folosință sau alte măsuri care influențează comportamentul consumatorilor

Cea mai bună practică de management de mediu este de a influența consumatorii în vederea reducerii impactului lor asupra mediului, prin intermediul unor campanii de sensibilizare, cum ar fi colectarea de pungi de plastic, publicitatea responsabilă și furnizarea de informații privind cele mai bune orientări pentru consumatori.

Aplicabilitate

Toți comercianții cu amănuntul pot pune în aplicare această practică. În mod obișnuit, regulamentele sunt principalii factori pentru punerea sa în aplicare.

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă întreprinderilor mici.

Indicatori de performanță de mediu asociați și parametri de excelență

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i74) | Numărul de pungi de unică folosință disponibile la case |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i74)

Numărul de pungi de unică folosință disponibile la case

| (b43) | Zero pungi de unică folosință disponibile la case. |
| --- | --- |

(b43)

Zero pungi de unică folosință disponibile la case.

4.   INDICATORI-CHEIE DE MEDIU RECOMANDAȚI SPECIFICI SECTORULUI

| Indicator | Unități comune | Descriere succintă | Nivelul minim recomandat de monitorizare | Indicator de bază asociat în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 (secțiunea C. 2) | Parametru de excelență și cele mai bune practici de management de mediu asociate |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PERFORMANȚA ENERGETICĂ |
| 1. | Utilizarea energiei specifice |

Indicator

Unități comune

Descriere succintă

Nivelul minim recomandat de monitorizare

Indicator de bază asociat în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 (secțiunea C. 2)

Parametru de excelență și cele mai bune practici de management de mediu asociate

PERFORMANȚA ENERGETICĂ

1.

Utilizarea energiei specifice

kWh/m2/an

Consumul de energie (electricitate, căldură, alți combustibili) pe unitate de suprafață de vânzare și an.

Indicații:

| — | Utilizarea energiei din surse regenerabile nu ar trebui să fie redusă. |
| --- | --- |

—

Utilizarea energiei din surse regenerabile nu ar trebui să fie redusă.

| — | Pot fi utilizați factori de corecție pentru a determina suprafața de vânzare (în funcție de înălțime și alți parametri tehnici). „Suprafața de vânzare” trebuie să fie definită de către comerciantul cu amănuntul. |
| --- | --- |

—

Pot fi utilizați factori de corecție pentru a determina suprafața de vânzare (în funcție de înălțime și alți parametri tehnici). „Suprafața de vânzare” trebuie să fie definită de către comerciantul cu amănuntul.

| — | Nu este recomandată nicio corecție privind orele de deschidere. Cifrele privind consumul de energie anual trebuie să fie raportate. |
| --- | --- |

—

Nu este recomandată nicio corecție privind orele de deschidere. Cifrele privind consumul de energie anual trebuie să fie raportate.

Pe magazin (amplasament), centru de distribuție sau de altă natură și la nivel organizațional (valoare totală)

Pe principalele procese consumatoare de energie: căldură, energie electrică pentru răcire (dacă este cazul) și energie electrică pentru toate celelalte utilizări

Eficiența energetică

Consumul specific de energie al suprafeței de vânzare pe m2 pentru încălzire, răcire și climatizare trebuie să fie mai mic sau egal cu 0 kWh/m2/an în cazul în care căldura reziduală din refrigerare poate fi recuperată. În caz contrar, consumul trebuie să fie mai mic sau egal cu 40 kWh/m2/an pentru clădirile noi și de 55 kWh/m2/an pentru clădirile existente.

(a se vedea cele mai bune practici de management de mediu: 3.1.1, 3.1.2, 3.1.3, 3.1.4)

| 2. | Consumul de energie (liniar) specific pentru refrigerare |
| --- | --- |

2.

Consumul de energie (liniar) specific pentru refrigerare

KWh/m an

Consumul de energie al sistemului de refrigerare pe metru liniar de vitrină frigorifică și pe an.

Indicații:

| — | Nu se aplică magazinelor fără dulapuri frigorifice, cum ar fi în cazul comercianților cu amănuntul nealimentari. |
| --- | --- |

—

Nu se aplică magazinelor fără dulapuri frigorifice, cum ar fi în cazul comercianților cu amănuntul nealimentari.

Pe magazin (amplasament)

Eficiența energetică

Consumul specific (liniar) al echipamentelor de răcire centralizată de 3 000 kWh/m/an.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.1.6)

| 3. | Densitatea puterii de iluminat |
| --- | --- |

3.

Densitatea puterii de iluminat

W/m2

Puterea instalată a iluminatului care răspunde nevoilor de iluminat (de bază și în scopul prezentării produselor) pe unitate de suprafață de vânzare și pe an.

Indicații:

| — | Indicatorul se referă la conceptul de proiectare și de vânzare, aplicabil tuturor dimensiunilor și tipurilor de comercianți cu amănuntul. |
| --- | --- |

—

Indicatorul se referă la conceptul de proiectare și de vânzare, aplicabil tuturor dimensiunilor și tipurilor de comercianți cu amănuntul.

| — | Pot fi utilizați factori de corecție pentru a determina suprafața de vânzare (în funcție de înălțime și de alți parametri tehnici). „Suprafața de vânzare” trebuie să fie definită de către comerciantul cu amănuntul. |
| --- | --- |

—

Pot fi utilizați factori de corecție pentru a determina suprafața de vânzare (în funcție de înălțime și de alți parametri tehnici). „Suprafața de vânzare” trebuie să fie definită de către comerciantul cu amănuntul.

| — | Lumen/m2 este un bun indicator tehnic, dar performanța de mediu ar trebui să fie măsurată în W/m2. |
| --- | --- |

—

Lumen/m2 este un bun indicator tehnic, dar performanța de mediu ar trebui să fie măsurată în W/m2.

| — | Indicatorul poate varia în cadrul magazinului (pe zonă) și în timpul zilei (pe perioadă). |
| --- | --- |

—

Indicatorul poate varia în cadrul magazinului (pe zonă) și în timpul zilei (pe perioadă).

Pe magazin (amplasament), centru de distribuție sau de altă natură

Pe zonă a magazinului și pe zi, după caz

Eficiența energetică

Puterea instalată a sistemului de iluminat mai mică de 12 W/m2
  pentru supermarketuri și mai mică de 30 W/m2
  pentru magazine specializate.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.1.7)

| 4. | Monitorizarea energetică |
| --- | --- |

4.

Monitorizarea energetică

%

Procentul de magazine monitorizate în sistemul de gestionare a energiei.

Indicații:

| — | Monitorizarea trebuie să includă toate magazinele și procesele cele mai relevante. |
| --- | --- |

—

Monitorizarea trebuie să includă toate magazinele și procesele cele mai relevante.

| — | Ar trebui furnizate informații privind mecanismele de analiză comparativă, dacă acestea sunt utilizate. |
| --- | --- |

—

Ar trebui furnizate informații privind mecanismele de analiză comparativă, dacă acestea sunt utilizate.

Pe magazin (amplasament)

Pe proces

Eficiența energetică

100 % din magazine și procesele monitorizate.

Punerea în aplicare a mecanismelor de evaluare comparativă.

(a se vedea cele mai bune practici de management de mediu: 3.1.5, 3.1.8)

| 5. | Procentul de scurgeri de agent frigorific |
| --- | --- |

5.

Procentul de scurgeri de agent frigorific

%

Pierderea de agent frigorific raportată la sarcina totală de agent frigorific a instalației.

Indicații:

| — | Adecvat pentru refrigerarea alimentelor în instalațiile de mari dimensiuni (sisteme centralizate) |
| --- | --- |

—

Adecvat pentru refrigerarea alimentelor în instalațiile de mari dimensiuni (sisteme centralizate)

| — | Se recomandă calcularea acestuia din achizițiile anuale de agent frigorific. |
| --- | --- |

—

Se recomandă calcularea acestuia din achizițiile anuale de agent frigorific.

| — | Nu este relevant din punct de vedere al mediului pentru instalațiile care utilizează agenți frigorifici naturali. |
| --- | --- |

—

Nu este relevant din punct de vedere al mediului pentru instalațiile care utilizează agenți frigorifici naturali.

Pe magazin (amplasament), centru de distribuție sau de altă natură și la nivel organizațional (valoare totală)

Pe tip de agent refrigerant

Emisii

—

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.1.6)

| 6. | Procentul de magazine care utilizează agenți frigorifici naturali |
| --- | --- |

6.

Procentul de magazine care utilizează agenți frigorifici naturali

%

Procentul de magazine care utilizează agenți frigorifici naturali din numărul total de magazine cu vitrine frigorifice.

Indicații:

| — | Adecvat pentru comercianții cu amănuntul de produse alimentare care dețin vitrine frigorifice. |
| --- | --- |

—

Adecvat pentru comercianții cu amănuntul de produse alimentare care dețin vitrine frigorifice.

Nivelul de organizare

Emisii

Utilizarea generală a agenților frigorifici naturali.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.1.6)

PERFORMANȚA LANȚULUI DE APROVIZIONARE

| 7. | Punerea în aplicare sistematică a programelor de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare la nivelul grupurilor de produse prioritare |
| --- | --- |

7.

Punerea în aplicare sistematică a programelor de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare la nivelul grupurilor de produse prioritare

(da/nu)

Indicatorul arată măsura în care programele de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare sunt puse în aplicare în mod sistematic la nivelul grupurilor de produse prioritare.

Indicații:

| — | Aplicabil pentru comercianții de toate mărimile. |
| --- | --- |

—

Aplicabil pentru comercianții de toate mărimile.

| — | În ceea ce privește întreprinderile mici, indicatorul se referă la aplicarea achizițiilor publice ecologice și la încurajarea consumului ecologic. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește întreprinderile mici, indicatorul se referă la aplicarea achizițiilor publice ecologice și la încurajarea consumului ecologic.

| — | În ceea ce privește marii comercianți cu amănuntul care vând produse sub marcă proprie, este posibil un nivel mai ridicat de integrare a durabilității lanțului de aprovizionare în strategia de afaceri. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește marii comercianți cu amănuntul care vând produse sub marcă proprie, este posibil un nivel mai ridicat de integrare a durabilității lanțului de aprovizionare în strategia de afaceri.

La nivel de organizație, pe lanț de aprovizionare cu produse

Îmbunătățirea performanței de mediu a lanțului de aprovizionare acoperă:

| | Eficiența energetică |
| --- | --- |

Eficiența energetică

| | Eficiența materialelor |
| --- | --- |

Eficiența materialelor

| | Apă |
| --- | --- |

Apă

| | Deșeuri |
| --- | --- |

Deșeuri

| | Biodiversitate |
| --- | --- |

Biodiversitate

| | Emisii |
| --- | --- |

Emisii

Punerea în aplicare sistematică a programelor de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare la nivelul grupurilor de produse prioritare

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.2.1)

| 8. | Punerea în aplicare a evaluării sistematice (independent sau prin consorții) a lanțurilor de aprovizionare cu produse de bază |
| --- | --- |

8.

Punerea în aplicare a evaluării sistematice (independent sau prin consorții) a lanțurilor de aprovizionare cu produse de bază

(da/nu)

Indicatorul se referă la evaluarea impactului asupra mediului al lanțului de aprovizionare și la identificarea unor mecanisme eficace de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare cu produse.

Indicații:

| — | În cazul în care sunt disponibile, pot fi raportate datele privind sarcinile de mediu pe durata ciclului de viață (CO2 echivalent, kg SOx echivalent, kg COV echivalent, kg 1,4-DCB echivalent, kg Sb echivalent, m3 de apă, kg PO4 echivalent), presiunile asupra biodiversității, presiunile asupra apei asociate amplasamentului, exprimate pe baza masei produsului sau, dacă este mai exactă, pe unitate funcțională pentru produsele evaluate. |
| --- | --- |

—

În cazul în care sunt disponibile, pot fi raportate datele privind sarcinile de mediu pe durata ciclului de viață (CO2 echivalent, kg SOx echivalent, kg COV echivalent, kg 1,4-DCB echivalent, kg Sb echivalent, m3 de apă, kg PO4 echivalent), presiunile asupra biodiversității, presiunile asupra apei asociate amplasamentului, exprimate pe baza masei produsului sau, dacă este mai exactă, pe unitate funcțională pentru produsele evaluate.

| — | Produsele care înregistrează vânzări ridicate trebuie să fie considerate produse de bază și să constituie o prioritate pentru evaluare. |
| --- | --- |

—

Produsele care înregistrează vânzări ridicate trebuie să fie considerate produse de bază și să constituie o prioritate pentru evaluare.

La nivel de organizație, pe lanț de aprovizionare cu produse

Îmbunătățirea performanței de mediu a lanțului de aprovizionare acoperă:

| | Eficiența energetică |
| --- | --- |

Eficiența energetică

| | Eficiența materialelor |
| --- | --- |

Eficiența materialelor

| | Apă |
| --- | --- |

Apă

| | Deșeuri |
| --- | --- |

Deșeuri

| | Biodiversitate |
| --- | --- |

Biodiversitate

| | Emisii |
| --- | --- |

Emisii

Punerea în aplicare a evaluării sistematice (independent sau prin consorții) a lanțurilor de aprovizionare cu produse de bază

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.2.2)

| 9. | Rata de îmbunătățire a produsului |
| --- | --- |

9.

Rata de îmbunătățire a produsului

Procentul de vânzări de produse certificate la nivelul performanței de mediu specificat

Se va ține seama de următorii parametri:

Procentul vânzărilor de:

| — | produse cu certificare de mediu emisă de terți; |
| --- | --- |

—

produse cu certificare de mediu emisă de terți;

| — | produse sub etichetă proprie care respectă cerințele de mediu definite de comercianții cu amănuntul; |
| --- | --- |

—

produse sub etichetă proprie care respectă cerințele de mediu definite de comercianții cu amănuntul;

| — | produse alimentare ecologice certificate ca atare; |
| --- | --- |

—

produse alimentare ecologice certificate ca atare;

| — | bumbac ecologic certificat ca atare; |
| --- | --- |

—

bumbac ecologic certificat ca atare;

| — | produse nealimentare cu etichete ecologice. |
| --- | --- |

—

produse nealimentare cu etichete ecologice.

La nivel de organizație, pe grup de produse

Standardele de mediu vizează:

| | Eficiența energetică |
| --- | --- |

Eficiența energetică

| | Eficiența materialelor |
| --- | --- |

Eficiența materialelor

| | Apă |
| --- | --- |

Apă

| | Deșeuri |
| --- | --- |

Deșeuri

| | Biodiversitate |
| --- | --- |

Biodiversitate

| | Emisii |
| --- | --- |

Emisii

100 % certificare la nivelul unui grup de produse, în conformitate cu standardele de mediu ale terților.

100 % vânzări de produse sub marcă proprie, la nivelul unui grup de produse, care respectă standardele de mediu definite de comercianții cu amănuntul.

10 % vânzări la nivelul categoriilor de produse alimentare ecologice certificate ca atare.

50 % vânzări de bumbac ecologic certificat ca atare.

10 % vânzări la nivelul grupurilor de produse nealimentare certificate în conformitate cu etichete ecologice oficiale (ISO tip I).

(a se vedea cele mai bune practici de management de mediu: 3.2.2, 3.2.3, 3.2.4, 3.2.5, 3.2.6, 3.2.7)

PERFORMANȚĂ ÎN MATERIE DE LOGISTICĂ ȘI TRANSPORTURI

| 10. | Consumul specific de energie în sectorul transporturilor |
| --- | --- |

10.

Consumul specific de energie în sectorul transporturilor

MJ/tkm

Consumul direct de combustibil și energie pe tonă/km transportată, pentru transportul total și pe mod, pentru a compara opțiunile modale.

Indicații:

| — | Pe baza conținutului de combustibil și energie. |
| --- | --- |

—

Pe baza conținutului de combustibil și energie.

| — | În cazul energiei electrice, pe baza energiei primare pentru generarea de energie electrică (de exemplu, prin înmulțire cu 2,7). |
| --- | --- |

—

În cazul energiei electrice, pe baza energiei primare pentru generarea de energie electrică (de exemplu, prin înmulțire cu 2,7).

Nivelul de organizare

Pe mod de transport și rută majoră

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

—

(a se vedea cele mai bune practici de management de mediu: 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 11. | Emisiile de gaze cu efect de seră specifice în sectorul transporturilor (pe cantitate de produs și distanță) |
| --- | --- |

11.

Emisiile de gaze cu efect de seră specifice în sectorul transporturilor (pe cantitate de produs și distanță)

kg CO2 echivalent/tkm

Oferă o indicație privind eficiența de mediu a operațiunilor de transport.

Indicații:

| — | În cazul combustibililor fosili, pe baza arderii directe plus extracția indirectă și prelucrarea emisiilor. |
| --- | --- |

—

În cazul combustibililor fosili, pe baza arderii directe plus extracția indirectă și prelucrarea emisiilor.

| — | În cazul energiei electrice, pe baza emisiilor medii specifice de gaze cu efect de seră la nivel național în generarea de energie electrică. |
| --- | --- |

—

În cazul energiei electrice, pe baza emisiilor medii specifice de gaze cu efect de seră la nivel național în generarea de energie electrică.

| — | În cazul biocarburanților, pe baza evaluării ciclului de viață al emisiilor de gaze cu efect de seră pentru sursa de combustibil relevantă. |
| --- | --- |

—

În cazul biocarburanților, pe baza evaluării ciclului de viață al emisiilor de gaze cu efect de seră pentru sursa de combustibil relevantă.

Nivelul de organizare

Pe mod de transport și rută majoră

Pe tip de combustibil

Eficiența materialelor

Emisii

—

(a se vedea cele mai bune practici de management de mediu: 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 12. | Emisiile de gaze cu efect de seră specifice în sectorul transporturilor (pe cantitate de produs) |
| --- | --- |

12.

Emisiile de gaze cu efect de seră specifice în sectorul transporturilor (pe cantitate de produs)

kg CO2 echivalent/m3 (sau palet) livrat

kg CO2 echivalent/pe tonă de produs livrat

Oferă o indicație privind impactul asupra mediului al operațiunilor de transport.

Indicatorul reflectă distanța la care sunt transportate produsele. Indicatorul este mai mic în cazul în care produsele sunt achiziționate local/regional.

Indicații:

| — | În cazul combustibililor fosili, pe baza arderii directe plus extracția indirectă și prelucrarea emisiilor. |
| --- | --- |

—

În cazul combustibililor fosili, pe baza arderii directe plus extracția indirectă și prelucrarea emisiilor.

| — | În cazul energiei electrice, pe baza emisiilor medii specifice de gaze cu efect de seră la nivel național în generarea de energie electrică. |
| --- | --- |

—

În cazul energiei electrice, pe baza emisiilor medii specifice de gaze cu efect de seră la nivel național în generarea de energie electrică.

| — | În cazul biocarburanților, pe baza evaluării ciclului de viață al emisiilor de gaze cu efect de seră pentru sursa de combustibil relevantă. |
| --- | --- |

—

În cazul biocarburanților, pe baza evaluării ciclului de viață al emisiilor de gaze cu efect de seră pentru sursa de combustibil relevantă.

Nivelul de organizare

Pe mod de transport și rută majoră

Pe grup de produse

Eficiența materialelor

Emisii

—

(a se vedea cele mai bune practici de management de mediu: 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 13. | Procentul de transport pe apă/feroviar între furnizori primari și centre de distribuție cu amănuntul |
| --- | --- |

13.

Procentul de transport pe apă/feroviar între furnizori primari și centre de distribuție cu amănuntul

%

Indicatorul arată cota modurilor de transport mai eficiente din totalul activităților de transport ale comerciantului cu amănuntul.

Indicații:

| — | Procentul modurilor de transport poate fi calculat pe baza tkm sau pe baza valorii vânzărilor. |
| --- | --- |

—

Procentul modurilor de transport poate fi calculat pe baza tkm sau pe baza valorii vânzărilor.

| — | Comercianții cu amănuntul trebuie să facă distincția între transportul pe pământ (rutier, feroviar și pe căi navigabile interioare) și cel peste mări (maritim, aerian). |
| --- | --- |

—

Comercianții cu amănuntul trebuie să facă distincția între transportul pe pământ (rutier, feroviar și pe căi navigabile interioare) și cel peste mări (maritim, aerian).

| — | Acest indicator se aplică produselor transportate pe distanțe mai mari. |
| --- | --- |

—

Acest indicator se aplică produselor transportate pe distanțe mai mari.

Nivelul de organizare

Pe rută majoră sau cel puțin făcând distincția între transportul pe pământ și cel peste mări

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Peste 50 % din transportul pe pământ între furnizorii primari și centrele de distribuție cu amănuntul (tkm sau valoarea vânzărilor) are loc pe căi navigabile interioare/cu trenul (atunci când infrastructura permite acest lucru).

Peste 99 % din transportul peste mări, în funcție de valoarea vânzărilor, are loc cu vaporul.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.3.4)

| 14. | Optimizarea sistematică a planificării rutei |
| --- | --- |

14.

Optimizarea sistematică a planificării rutei

(da/nu)

Indicatorul reflectă măsura în care comerciantul cu amănuntul a instituit o optimizare sistematică a rețelelor sale de distribuție prin punerea în aplicare a unor locații centrale strategice, a platformelor consolidate și a rutelor directe.

Optimizarea include încărcarea la retur a autovehiculelor care efectuează livrări către magazine cu deșeuri și livrări ale furnizorilor, utilizarea telematicii și intervale de livrare extinse.

Nivelul de organizare

Eficiența energetică

Eficiența materialelor

Optimizarea sistematică a planificării rutei.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.3.5, 3.3.6)

| 15. | Procentul vehiculelor care respectă standardele EURO V |
| --- | --- |

15.

Procentul vehiculelor care respectă standardele EURO V

%

Indicații:

| — | Indicatorul este aplicabil marilor comercianți cu amănuntul care dețin servicii de transport și de logistică interne și furnizorilor de servicii de transport terți. |
| --- | --- |

—

Indicatorul este aplicabil marilor comercianți cu amănuntul care dețin servicii de transport și de logistică interne și furnizorilor de servicii de transport terți.

| — | De asemenea, în cazul în care este posibil, ar trebui să fie monitorizată economia de carburant a vehiculelor (l/100 km). |
| --- | --- |

—

De asemenea, în cazul în care este posibil, ar trebui să fie monitorizată economia de carburant a vehiculelor (l/100 km).

Nivelul de organizare

Emisii

100 % din camioane respectă standardele EURO V.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.3.7)

GESTIONAREA DEȘEURILOR

| 16. | Producerea de deșeuri |
| --- | --- |

16.

Producerea de deșeuri

kg/an

tone/an

kg/m2/an

Greutatea deșeurilor generate pe an.

Indicații:

| — | Indicatorul poate fi exprimat pe unitate de suprafață de vânzare. |
| --- | --- |

—

Indicatorul poate fi exprimat pe unitate de suprafață de vânzare.

| — | Indicatorul ar trebui să fie monitorizat separat pentru diferite tipuri de deșeuri. |
| --- | --- |

—

Indicatorul ar trebui să fie monitorizat separat pentru diferite tipuri de deșeuri.

Nivelul de organizare

Pe tip de deșeuri: de exemplu, deșeuri alimentare, plastic, hârtie și carton, lemn, metal, materiale periculoase etc.

Pe destinație: reutilizare, reciclare externă, fermentare, donație etc.

Deșeuri

—

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.4.1, 3.4.2)

| 17. | Procentul de deșeuri alimentare trimise către depozitele de deșeuri sau către instalațiile de incinerare |
| --- | --- |

17.

Procentul de deșeuri alimentare trimise către depozitele de deșeuri sau către instalațiile de incinerare

%

Procentul de deșeuri alimentare care nu sunt supuse unor operațiuni de valorificare, cum ar fi fermentația, din totalul deșeurilor alimentare generate.

Nivelul de organizare

Deșeuri

0 % risipă de deșeuri alimentare trimise către depozitele de deșeuri sau către instalațiile de incinerare.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.4.1)

| 18. | Rata de reciclare a ambalajelor secundare |
| --- | --- |

18.

Rata de reciclare a ambalajelor secundare

%

Greutatea materialelor reciclate împărțită la cantitatea totală de deșeuri.

Indicații:

| — | Unii comercianți cu amănuntul includ cantitatea de materiale reutilizate. La raportarea indicatorului, trebuie să fie furnizate indicații clare în acest sens. |
| --- | --- |

—

Unii comercianți cu amănuntul includ cantitatea de materiale reutilizate. La raportarea indicatorului, trebuie să fie furnizate indicații clare în acest sens.

Nivelul de organizare

Eficiența materialelor

Deșeuri

Un sistem de gestionare a deșeurilor este integrat în magazin și obiectivul său este de a recicla sau de a reutiliza 100 % din ambalajele secundare.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.4.2)

| 19. | Rate de returnare a ambalajelor și a produselor folosite |
| --- | --- |

19.

Rate de returnare a ambalajelor și a produselor folosite

%

Rata de returnare a ambalajelor provenind de la produsele de consum, cum ar fi sticlele din plastic, și produsele folosite, cum ar fi echipamentele electrice și electronice, din totalul vânzărilor de astfel de produse.

Indicații:

| — | În ceea ce privește sistemele de returnare a sticlelor din polietilenă tereftalată sau polietilenă, rata de preluare a deșeurilor ar trebui măsurată pe sticle refolosibile vândute. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește sistemele de returnare a sticlelor din polietilenă tereftalată sau polietilenă, rata de preluare a deșeurilor ar trebui măsurată pe sticle refolosibile vândute.

Pe tip de ambalaje returnabile/produs

Eficiența materialelor

Deșeuri

Returnare din partea consumatorilor de 80 % fără depozitare.

Returnare din partea consumatorilor de 95 % cu depozitare.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.4.3)

CONSUMUL DE MATERII PRIME CU EXCEPȚIA AGENȚILOR FRIGORIFICI

| 20. | Hârtie certificată sau reciclată pentru publicațiile comerciale |
| --- | --- |

20.

Hârtie certificată sau reciclată pentru publicațiile comerciale

%

Procentul de hârtie certificată (de exemplu, FSC) sau de hârtie reciclată utilizată pentru publicațiile comerciale

—

Eficiența materialelor

Deșeuri

100 % hârtie certificată sau hârtie reciclată.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.5)

GESTIONAREA APELOR

| 21. | Magazine cu sisteme de colectare a apelor pluviale |
| --- | --- |

21.

Magazine cu sisteme de colectare a apelor pluviale

%

Procentul de magazine cu un sistem de colectare a apelor pluviale și/sau sisteme de infiltrare a apelor pluviale

—

Apă

Colectarea și/sau infiltrarea pe amplasament a apei pluviale sunt integrate în sistemul de gestionare a apei.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.6)

COMPORTAMENTUL CONSUMATORILOR

| 22. | Numărul de pungi |
| --- | --- |

22.

Numărul de pungi

#

Numărul de pungi de plastic oferite sau vândute la casă.

Indicații:

| — | Ar trebui să fie controlat numărul de pungi din plastic de unică folosință gratuite, dar, de asemenea, numărul de pungi vândute sau oferite în scopuri promoționale sau numărul de pungi din plastic refolosibile vândute |
| --- | --- |

—

Ar trebui să fie controlat numărul de pungi din plastic de unică folosință gratuite, dar, de asemenea, numărul de pungi vândute sau oferite în scopuri promoționale sau numărul de pungi din plastic refolosibile vândute

| — | Indicatorul poate fi raportat pe client sau pe 1 000 de clienți sau pe unitate de cifră de afaceri. |
| --- | --- |

—

Indicatorul poate fi raportat pe client sau pe 1 000 de clienți sau pe unitate de cifră de afaceri.

Pungile din plastic de unică folosință gratuite, pungile din plastic de unică folosință biodegradabile gratuite, pungile din plastic de unică folosință vândute, pungile reutilizabile vândute

Eficiența materialelor

Deșeuri

Zero pungi de unică folosință disponibile la casă.

(a se vedea cea mai bună practică de management de mediu: 3.7)

---

(1)  Raportul științific și de politică este disponibil publicului pe site-ul JRC/IPTS la următoarea adresă: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf Concluziile privind cele mai bune practici de management de mediu și aplicabilitatea acestora, precum și indicatorii de performanță de mediu specifici identificați și criteriile de excelență cuprinse în prezentul document de referință sectorial se bazează pe constatările consemnate în raportul științific și de politică. Toate informațiile de bază, precum și detaliile tehnice pot fi consultate în raportul respectiv.

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului din 29 iunie 1993 de permitere a participării voluntare a întreprinderilor din sectorul industrial la un sistem comunitar de management de mediu și audit (JO L 168, 10.7.1993, p. 1).

(3)  Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (JO L 114, 24.4.2001, p. 1).

(4)  Decizia 2013/131/UE a Comisiei din 4 martie 2013 de instituire a ghidului utilizatorului care stabilește etapele necesare participării la sistemul comunitar de management de mediu și audit, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (JO L 76, 19.3.2013, p. 1).

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(6)  Aceasta este o clasificare aproximativă a naturii aspectelor de mediu în conformitate cu definițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1221/2009. Natura directă sau indirectă a fiecărui aspect de mediu trebuie să fie evaluată pentru fiecare caz în parte.

(7)  Produsele fabricate de o întreprindere care sunt vândute sub marca altei întreprinderi (de exemplu, marca distribuitorului). Produsele comercializate sub marcă proprie sunt denumite, de asemenea, etichete private.

(8)  O întreprindere mică este definită ca o întreprindere care are mai puțin de 50 de angajați și a cărei cifră de afaceri anuală și/sau al cărei bilanț anual nu depășește 10 milioane EUR [Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36)].

(9)  Acest parametru poate fi analizat, de asemenea, din perspectiva Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor, precum și din perspectiva definițiilor naționale ale clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero. O ilustrare/un exemplu în acest sens este pragul de 20 kWh/m2/an; http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52013DC0483

(*)

Notă: În temeiul Directivei privind eficiența energetică, întreprinderile mari au obligația de a efectua audituri energetice, realizate de experți calificați, la fiecare patru ani, primul trebuind să aibă loc până la 5 decembrie 2015.

(10)  Obiectivul ar trebui, de asemenea, să fie privit prin prisma criteriilor UE privind achizițiile publice ecologice pentru sistemele de iluminat interior în comerțul cu amănuntul, care este de 3,5 W/m2/100 lux (criterii de bază) sau de 3,2 W/m2/100 lux (criterii cuprinzătoare). A se vedea: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/criteria/indoor_lighting.pdf

(11)  Sistemul de gestionare a energiei poate să facă parte din sistemul de management de mediu și audit.

(12)  În mod alternativ, ponderea de energie regenerabilă produsă la fața locului sau în apropiere, în conformitate cu prEN15603.

(13)  Produsele de bază se referă la produsele cu un volum ridicat al vânzărilor (în funcție de valoare).

Produsele prioritare, în schimb, sunt cele care au atât un volum ridicat al vânzărilor (în funcție de valoare), cât și un impact semnificativ asupra mediului: odată ce un comerciant cu amănuntul și-a identificat produsele de bază, este efectuată o evaluare de mediu a amprentei lor ecologice și doar cele mai relevante sunt luate în considerare.

(14)  Etichete ecologice de tip I: Etichete ecologice certificate de terți (ISO 14024).

(15)  Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei din 5 septembrie 2008 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește producția ecologică, etichetarea și controlul (JO L 250, 18.9.2008, p. 1).

(16)  Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (JO L 189, 20.7.2007, p. 1).

(17)  Standardul EURO VI privind emisiile vehiculelor a intrat în vigoare la sfârșitul anului 2012, prin urmare, poate fi considerat un criteriu de excelență în anii următori.

---

Rectificări

| 22.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 127/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 127/61

---

Rectificare la Adoptarea definitivă (UE, Euratom) 2015/371 a bugetului rectificativ nr. 7 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 73 din 17 martie 2015
  )

La pagina 516, în coloana „Sumă nouă”, pe rândul corespunzând titlului 1, rubrica „RESURSE PROPRII”:

în loc de:

„124 290 661 280”

se va citi:

„128 387 935 513”

și pe rândul corespunzând rubricii „TOTAL GENERAL”:

în loc de:

„134 936 959 482”

se va citi:

„139 034 233 715”

La pagina 518, în coloana „Sumă nouă”, pe rândurile corespunzând capitolului 1 4 și articolului 1 4 0:

în loc de:

„90 516 325 930”

se va citi:

„94 613 600 163”

și pe rândul corespunzând rubricii „Titlul 1 — Total”:

în loc de:

„124 290 661 280”

se va citi:

„128 387 935 513”

La pagina 518, în coloana „Sumă nouă” din tabel:

în loc de:

„90 516 325 930”

se va citi:

„94 613 600 163”

---