# Eiropas Savienības L 142/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 142 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 14. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 142

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 14. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 470/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 471/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam | 23 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 470/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 471/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam

23

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 14.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 142/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 470/2014

(2014. gada 13. maijs),

ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 14. panta 1. punktu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 28. novembrī ar Regulu (ES) Nr. 1205/2013 (“pagaidu regula”) (2) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 28. novembrī ar Regulu (ES) Nr. 1205/2013 (“pagaidu regula”) (2) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam.

| (2) | Procedūru sāka 2013. gada 28. februārī pēc tam, kad bija saņemta sūdzība, kas tika iesniegta to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības izcelsmes solārā stikla kopējās produkcijas (3). |
| --- | --- |

(2)

Procedūru sāka 2013. gada 28. februārī pēc tam, kad bija saņemta sūdzība, kas tika iesniegta to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības izcelsmes solārā stikla kopējās produkcijas (3).

| (3) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   Turpmākā procedūra

| (4) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts antidempinga pagaidu maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts antidempinga pagaidu maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.

| (5) | Komisija turpināja apkopot un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija turpināja apkopot un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.

| (6) | Pēc tam Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts noteikt galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes solārā stikla importam un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts noteikt galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes solārā stikla importam un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

| (7) | Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(7)

Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

3.   Atlase

| (8) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju kopējais skaits neesot bijis skaidri norādīts pagaidu regulas 7., 11. un 75. apsvērumā. Šajā saistībā Komisija ar šo apstiprina, ka pieteicās un IP laikā darbojās astoņi Savienības ražotāji. Visu Savienības ražotāju, izņemot viena, identitāte netika izpausta. Savā atbildē uz vispārējās informācijas izpaušanas dokumentu sūdzības iesniedzējs nosauca trīs Savienības ražotājus, kas esot izbeiguši uzņēmējdarbību (Guardian, AGC un Centrosolar Glass), un ceturto uzņēmumu, kurš esot ievērojami samazinājis ražošanas apjomu (Saint Gobain). |
| --- | --- |

(8)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju kopējais skaits neesot bijis skaidri norādīts pagaidu regulas 7., 11. un 75. apsvērumā. Šajā saistībā Komisija ar šo apstiprina, ka pieteicās un IP laikā darbojās astoņi Savienības ražotāji. Visu Savienības ražotāju, izņemot viena, identitāte netika izpausta. Savā atbildē uz vispārējās informācijas izpaušanas dokumentu sūdzības iesniedzējs nosauca trīs Savienības ražotājus, kas esot izbeiguši uzņēmējdarbību (Guardian, AGC un Centrosolar Glass), un ceturto uzņēmumu, kurš esot ievērojami samazinājis ražošanas apjomu (Saint Gobain).

| (9) | Citas piezīmes par ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju atlases metodi netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 7.–24. apsvēruma provizoriskie konstatējumi. |
| --- | --- |

(9)

Citas piezīmes par ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju atlases metodi netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 7.–24. apsvēruma provizoriskie konstatējumi.

4.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (10) | Pēc pagaidu regulas pieņemšanas otra lietotāja, kas sadarbojās (proti, Viessmann Faulquemont SAS, Francija), telpās tika veikts pārbaudes apmeklējums. |
| --- | --- |

(10)

Pēc pagaidu regulas pieņemšanas otra lietotāja, kas sadarbojās (proti, Viessmann Faulquemont SAS, Francija), telpās tika veikts pārbaudes apmeklējums.

5.   Procesuālās tiesības

| (11) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu informācijas izpaušanā tam esot sniegta neatbilstoša informācija, jo īpaši attiecībā uz dempinga, cenu samazinājuma un kaitējuma starpības aprēķinu. Neatbilstošas informācijas izpaušanas rezultātā tam esot bijušas liegtas aizstāvības pamattiesības, kas garantētas Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”), PTO Antidempinga nolīgumā, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(11)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu informācijas izpaušanā tam esot sniegta neatbilstoša informācija, jo īpaši attiecībā uz dempinga, cenu samazinājuma un kaitējuma starpības aprēķinu. Neatbilstošas informācijas izpaušanas rezultātā tam esot bijušas liegtas aizstāvības pamattiesības, kas garantētas Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”), PTO Antidempinga nolīgumā, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (12) | Attiecībā uz dempinga starpības aprēķinu ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu informācijas izpaušanā neesot sniegti dati par korekciju apmēru, kas piemērotas pārklājuma izmaksām un izmaksām saistībā ar pludināšanas procesu (sk. pagaidu regulas 64. apsvērumu), kā arī par pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas procentu. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz dempinga starpības aprēķinu ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu informācijas izpaušanā neesot sniegti dati par korekciju apmēru, kas piemērotas pārklājuma izmaksām un izmaksām saistībā ar pludināšanas procesu (sk. pagaidu regulas 64. apsvērumu), kā arī par pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas procentu.

| (13) | Šis apgalvojums tika pieņemts, un Komisija izpauda papildu informāciju. Ja konfidencialitātes apsvērumu dēļ nevarēja sniegt precīzus datus, tika izpausti intervāli. |
| --- | --- |

(13)

Šis apgalvojums tika pieņemts, un Komisija izpauda papildu informāciju. Ja konfidencialitātes apsvērumu dēļ nevarēja sniegt precīzus datus, tika izpausti intervāli.

| (14) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka izpaustie dati joprojām neesot bijuši pietiekami un jo īpaši neesot bijis skaidrs, vai pārklājuma izmaksām piemērotajā korekcijā esot ņemtas vērā vienpusējas pārklāšanas izmaksas, abpusējas pārklāšanas izmaksas vai abu veidu pārklāšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(14)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka izpaustie dati joprojām neesot bijuši pietiekami un jo īpaši neesot bijis skaidrs, vai pārklājuma izmaksām piemērotajā korekcijā esot ņemtas vērā vienpusējas pārklāšanas izmaksas, abpusējas pārklāšanas izmaksas vai abu veidu pārklāšanas izmaksas.

| (15) | Kā turpmāk paskaidrots 68. apsvērumā, ieinteresētās personas nesniedza nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka ir pastāvīgas atšķirības starp vienpusēji pārklāta un abpusēji pārklāta solārā stikla ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija, aprēķinot korekcijas līmeni, vienpusēji pārklātu solāro stiklu nenošķīra no abpusēji pārklāta. |
| --- | --- |

(15)

Kā turpmāk paskaidrots 68. apsvērumā, ieinteresētās personas nesniedza nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka ir pastāvīgas atšķirības starp vienpusēji pārklāta un abpusēji pārklāta solārā stikla ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija, aprēķinot korekcijas līmeni, vienpusēji pārklātu solāro stiklu nenošķīra no abpusēji pārklāta.

| (16) | Attiecībā uz kaitējumu tas pats ražotājs eksportētājs iebilda, ka konkrēti tam paredzētajā informācijas izpaušanas dokumentā Savienības ražotāju pārdošanas cenas un mērķa cenas attiecībā uz diviem no kopā pieciem ražojumu veidiem konfidencialitātes apsvērumu dēļ esot bijušas apzīmētas kā ierobežotas pieejamības informācija vai esot sniegtas intervālu formātā. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz kaitējumu tas pats ražotājs eksportētājs iebilda, ka konkrēti tam paredzētajā informācijas izpaušanas dokumentā Savienības ražotāju pārdošanas cenas un mērķa cenas attiecībā uz diviem no kopā pieciem ražojumu veidiem konfidencialitātes apsvērumu dēļ esot bijušas apzīmētas kā ierobežotas pieejamības informācija vai esot sniegtas intervālu formātā.

| (17) | Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka šajā gadījumā pastāvot augsts konfidencialitātes līmenis, sakarā ar ko esot zināms tikai viena atlasītā Savienības ražotāja nosaukums. Līdz ar to uzņēmums uzskatīja, ka pat tādā gadījumā, ja attiecībā uz konkrētiem ražojumu veidiem informācija esot saistīta tikai ar viena vai divu Savienības ražotāju datiem, nekādā ziņā neesot iespējams identificēt šos uzņēmumus un tādējādi šim ražotājam eksportētājam sniegt būtiskas konkurences priekšrocības attiecībā pret tā konkurentiem Savienībā individuāli vai kolektīvi. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka šajā gadījumā pastāvot augsts konfidencialitātes līmenis, sakarā ar ko esot zināms tikai viena atlasītā Savienības ražotāja nosaukums. Līdz ar to uzņēmums uzskatīja, ka pat tādā gadījumā, ja attiecībā uz konkrētiem ražojumu veidiem informācija esot saistīta tikai ar viena vai divu Savienības ražotāju datiem, nekādā ziņā neesot iespējams identificēt šos uzņēmumus un tādējādi šim ražotājam eksportētājam sniegt būtiskas konkurences priekšrocības attiecībā pret tā konkurentiem Savienībā individuāli vai kolektīvi.

| (18) | Saskaņā ar pamatregulas 20. pantu Komisijai patiesi ir pienākums pēc pagaidu pasākumiem izpaust sīku informāciju, kas ir pamatā būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata noteikti pasākumi. Tomēr Komisijai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir arī pienākums ar informāciju, kas pēc sava rakstura ir konfidenciāla vai kuru sniedz konfidenciāli, apieties kā ar konfidenciālu. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar pamatregulas 20. pantu Komisijai patiesi ir pienākums pēc pagaidu pasākumiem izpaust sīku informāciju, kas ir pamatā būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata noteikti pasākumi. Tomēr Komisijai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir arī pienākums ar informāciju, kas pēc sava rakstura ir konfidenciāla vai kuru sniedz konfidenciāli, apieties kā ar konfidenciālu.

| (19) | Šajā konkrētajā gadījumā Savienības ražotāju faktiskās cenas un mērķa cenas attiecībā uz diviem ražojumu veidiem tika dzēstas vai aizstātas ar intervāliem, jo informācija par vienu no ražojuma veidiem bija iegūta tikai no viena vai diviem Savienības ražotājiem. Turklāt šajā nozarē ir plaši zināms, ka šo konkrēto ražojuma veidu neražo neviens cits Savienības ražotājs. Līdz ar to Komisija uzskata, ka minētā informācija pēc savas būtības ir konfidenciāla, jo tās izpaušana radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentiem un/vai būtisku negatīvu ietekmi uz uzņēmumu(-iem), kas sniedz informāciju. Turklāt tāda paša veida informācija tika dzēsta attiecībā uz otru ražojuma veidu, lai izvairītos no tā, ka rādītāji par pirmo ražojuma veidu varētu tikt izsecināti no kopējiem pieejamajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

(19)

Šajā konkrētajā gadījumā Savienības ražotāju faktiskās cenas un mērķa cenas attiecībā uz diviem ražojumu veidiem tika dzēstas vai aizstātas ar intervāliem, jo informācija par vienu no ražojuma veidiem bija iegūta tikai no viena vai diviem Savienības ražotājiem. Turklāt šajā nozarē ir plaši zināms, ka šo konkrēto ražojuma veidu neražo neviens cits Savienības ražotājs. Līdz ar to Komisija uzskata, ka minētā informācija pēc savas būtības ir konfidenciāla, jo tās izpaušana radītu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentiem un/vai būtisku negatīvu ietekmi uz uzņēmumu(-iem), kas sniedz informāciju. Turklāt tāda paša veida informācija tika dzēsta attiecībā uz otru ražojuma veidu, lai izvairītos no tā, ka rādītāji par pirmo ražojuma veidu varētu tikt izsecināti no kopējiem pieejamajiem rādītājiem.

| (20) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas uzņēmums atkārtoti apgalvoja, ka kaitējuma starpības aprēķinu informācijas izpaušanas līmenis esot nepietiekams un neatbilstošs. Proti, tas iebilda, ka neesot skaidrs, kā atlasīts otrais ražojuma veids, par kuru rādītāji tikuši dzēsti. Komisija precizē, ka tas tika darīts vienīgi izlases veidā. |
| --- | --- |

(20)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas uzņēmums atkārtoti apgalvoja, ka kaitējuma starpības aprēķinu informācijas izpaušanas līmenis esot nepietiekams un neatbilstošs. Proti, tas iebilda, ka neesot skaidrs, kā atlasīts otrais ražojuma veids, par kuru rādītāji tikuši dzēsti. Komisija precizē, ka tas tika darīts vienīgi izlases veidā.

| (21) | Kā risinājumu saistībā ar šo, kā apgalvots, nepietiekamo informācijas izpaušanu, uzņēmums ierosināja, ka tā juristi varētu tikties ar Komisijas personālu un detalizēti apspriest dempinga un kaitējuma starpības aprēķinus, neiegūstot jebkādu konfidenciālu dokumentu kopijas, vai arī saņemt piekļuvi Komisijas datu telpai, kur varētu veikt piezīmes. |
| --- | --- |

(21)

Kā risinājumu saistībā ar šo, kā apgalvots, nepietiekamo informācijas izpaušanu, uzņēmums ierosināja, ka tā juristi varētu tikties ar Komisijas personālu un detalizēti apspriest dempinga un kaitējuma starpības aprēķinus, neiegūstot jebkādu konfidenciālu dokumentu kopijas, vai arī saņemt piekļuvi Komisijas datu telpai, kur varētu veikt piezīmes.

| (22) | Komisija nevarēja izpildīt šo prasību. Lai uzņēmuma juristi varētu pārbaudīt aprēķinus, tiem no viena vai diviem uzņēmumiem būtu jāsaņem precīzi rādītāji. To nevarēja izdarīt, jo Komisijai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir pienākums nodrošināt minēto datu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(22)

Komisija nevarēja izpildīt šo prasību. Lai uzņēmuma juristi varētu pārbaudīt aprēķinus, tiem no viena vai diviem uzņēmumiem būtu jāsaņem precīzi rādītāji. To nevarēja izdarīt, jo Komisijai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir pienākums nodrošināt minēto datu konfidencialitāti.

| (23) | Turklāt Komisija galīgajā informācijas izpaušanā skaidri norādīja, ka, ciktāl tas attiecas uz jautājumiem, kas saistīti ar uzņēmuma tiesībām uz aizstāvību (piemēram, piekļuvi lietas materiāliem), uzņēmums var vērsties pie uzklausīšanas amatpersonas atbilstīgi Uzklausīšanas amatpersonas darba uzdevumiem (4). Tomēr uzņēmums termiņā, kas noteikts galīgās informācijas izpaušanas piezīmju iesniegšanai, uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos nelūdza. |
| --- | --- |

(23)

Turklāt Komisija galīgajā informācijas izpaušanā skaidri norādīja, ka, ciktāl tas attiecas uz jautājumiem, kas saistīti ar uzņēmuma tiesībām uz aizstāvību (piemēram, piekļuvi lietas materiāliem), uzņēmums var vērsties pie uzklausīšanas amatpersonas atbilstīgi Uzklausīšanas amatpersonas darba uzdevumiem (4). Tomēr uzņēmums termiņā, kas noteikts galīgās informācijas izpaušanas piezīmju iesniegšanai, uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos nelūdza.

| (24) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraida apgalvojumus par attiecīgā ražotāja eksportētāja procesuālo tiesību iespējamo pārkāpumu. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraida apgalvojumus par attiecīgā ražotāja eksportētāja procesuālo tiesību iespējamo pārkāpumu.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (25) | Kā norādīts pagaidu regulas 26. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir solārais stikls no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3) (“attiecīgais ražojums”, parasti saukts par “solāro stiklu”). Attiecīgais ražojums šobrīd atbilst KN kodam ex 7007 19 80. |
| --- | --- |

(25)

Kā norādīts pagaidu regulas 26. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir solārais stikls no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3) (“attiecīgais ražojums”, parasti saukts par “solāro stiklu”). Attiecīgais ražojums šobrīd atbilst KN kodam ex 7007 19 80.

2.   Apgalvojumi par ražojuma klāstu

| (26) | Viens ražotājs eksportētājs pēc pagaidu informācijas izpaušanas apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 32. apsvērumā minētajam dārzkopības stikls, kas atbilst solārā stikla tehniskajām īpašībām, kā noteikts pagaidu regulas 26. apsvērumā, būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Pirmkārt, saskaņā ar eksportētāja minēto, dārzkopības stikla fizikālās īpašības esot samērā atšķirīgas no solārā stikla īpašībām: i) dārzkopības stiklam atkarībā no klientu prasībām esot dažādi izmēri, savukārt solārajam stiklam esot tikai noteikti izmēri; ii) dārzkopības stikls varot būt divpusēji pārklāts, bet fotoelektrisko moduļu (“FE moduļi”) solārais stikls neesot abpusēji pārklāts. Otrkārt, dārzkopības stiklam, kā apgalvots, esot atšķirīgs pielietojums: to nevarot izmantot ne FE moduļu, ne termokolektoru ražošanai. |
| --- | --- |

(26)

Viens ražotājs eksportētājs pēc pagaidu informācijas izpaušanas apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 32. apsvērumā minētajam dārzkopības stikls, kas atbilst solārā stikla tehniskajām īpašībām, kā noteikts pagaidu regulas 26. apsvērumā, būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Pirmkārt, saskaņā ar eksportētāja minēto, dārzkopības stikla fizikālās īpašības esot samērā atšķirīgas no solārā stikla īpašībām: i) dārzkopības stiklam atkarībā no klientu prasībām esot dažādi izmēri, savukārt solārajam stiklam esot tikai noteikti izmēri; ii) dārzkopības stikls varot būt divpusēji pārklāts, bet fotoelektrisko moduļu (“FE moduļi”) solārais stikls neesot abpusēji pārklāts. Otrkārt, dārzkopības stiklam, kā apgalvots, esot atšķirīgs pielietojums: to nevarot izmantot ne FE moduļu, ne termokolektoru ražošanai.

| (27) | Komisija minēto apgalvojumu noraida šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, tas, ka siltumnīcu ražošanā izmantotā solārā stikla izmēri atšķiras no FE moduļos vai termokolektoros izmantotā solārā stikla, nav būtiski, jo prasības saistībā ar izmēru var mainīties gan FE moduļu, gan siltumnīcu gadījumā. Turklāt jebkura ražojuma izslēgšana uz šāda pamata var veicināt antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu. Otrkārt, tirgū pārdotais dārzkopības stikls var būt ne tikai abpusēji pārklāts solārais stikls, bet arī nepārklāts un vienpusēji pārklāts solārais stikls. Turklāt, kā turpmāk skaidrots 68. apsvērumā, abpusēji pārklātu stiklu izmanto arī FE moduļos un termokolektoros. Tādēļ ar šo fizikālo īpašību nevar nošķirt dārzkopības stikla vajadzībām izmantotu solāro stiklu no jebkādā citā veidā izmantota solārā stikla. Visbeidzot, nevar izslēgt iespēju, ka siltumnīcu ražošanai paredzēto solāro stiklu izmanto FE moduļu un/vai termokolektoru ražošanai. |
| --- | --- |

(27)

Komisija minēto apgalvojumu noraida šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, tas, ka siltumnīcu ražošanā izmantotā solārā stikla izmēri atšķiras no FE moduļos vai termokolektoros izmantotā solārā stikla, nav būtiski, jo prasības saistībā ar izmēru var mainīties gan FE moduļu, gan siltumnīcu gadījumā. Turklāt jebkura ražojuma izslēgšana uz šāda pamata var veicināt antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu. Otrkārt, tirgū pārdotais dārzkopības stikls var būt ne tikai abpusēji pārklāts solārais stikls, bet arī nepārklāts un vienpusēji pārklāts solārais stikls. Turklāt, kā turpmāk skaidrots 68. apsvērumā, abpusēji pārklātu stiklu izmanto arī FE moduļos un termokolektoros. Tādēļ ar šo fizikālo īpašību nevar nošķirt dārzkopības stikla vajadzībām izmantotu solāro stiklu no jebkādā citā veidā izmantota solārā stikla. Visbeidzot, nevar izslēgt iespēju, ka siltumnīcu ražošanai paredzēto solāro stiklu izmanto FE moduļu un/vai termokolektoru ražošanai.

| (28) | Pēc informācijas izpaušanas viens importētājs apgalvoja, ka solārais stikls, ko varot izmantot arī kā mēbeļu stiklu, neesot izslēgts no ražojuma klāsta, tāpēc uzņēmumiem esot radīts administratīvais slogs un kavēšanās. Tas, kā apgalvots, izrietot no fakta, ka uzņēmumiem esot pienākums Savienības muitas iestādēm nosūtīt pārbaudes ziņojumus katru reizi, kad muitas iestādes izskata, vai importētajām precēm ir piemērojami pasākumi. |
| --- | --- |

(28)

Pēc informācijas izpaušanas viens importētājs apgalvoja, ka solārais stikls, ko varot izmantot arī kā mēbeļu stiklu, neesot izslēgts no ražojuma klāsta, tāpēc uzņēmumiem esot radīts administratīvais slogs un kavēšanās. Tas, kā apgalvots, izrietot no fakta, ka uzņēmumiem esot pienākums Savienības muitas iestādēm nosūtīt pārbaudes ziņojumus katru reizi, kad muitas iestādes izskata, vai importētajām precēm ir piemērojami pasākumi.

| (29) | Komisija uzskata, ka šāda veida stikls nebūtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas, jo solāro stiklu ir iespējams izmantot gan dārzkopības, gan mēbeļu jomā. Lai Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pienācīgu aizsardzību pret kaitīgo ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām, būtu jāizvairās no nepilnībām, kas var pieļaut pasākumu apiešanu. Pienācīgas aizsardzības pozitīvā ietekme atsver iespējamo negatīvo ietekmi, ko attiecīgajam importētājam varētu radīt papildu administratīvais slogs. |
| --- | --- |

(29)

Komisija uzskata, ka šāda veida stikls nebūtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas, jo solāro stiklu ir iespējams izmantot gan dārzkopības, gan mēbeļu jomā. Lai Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pienācīgu aizsardzību pret kaitīgo ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām, būtu jāizvairās no nepilnībām, kas var pieļaut pasākumu apiešanu. Pienācīgas aizsardzības pozitīvā ietekme atsver iespējamo negatīvo ietekmi, ko attiecīgajam importētājam varētu radīt papildu administratīvais slogs.

| (30) | Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pludinātais stikls būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta, jo tā ražotais pludinātais stikls tiekot izmantots celtniecības tirgū un siltumnīcu tirgū. Turklāt tas apgalvoja, ka pludinātais stikls netiekot izmantots FE moduļu ražošanai. Tomēr, pamatojoties uz argumentiem, ko Komisija izvirzījusi pagaidu regulas 33. apsvērumā, Komisija atgādina, ka pludinātais stikls skaidri atbilst solārā stikla tehniskajām īpašībām, kā minēts pagaidu regulas 26. apsvērumā. Turklāt pludināto stiklu ražo gan Savienības ražošanas nozare, gan ražotāji eksportētāji. To apliecina internetā publiski pieejama informācija (5). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(30)

Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pludinātais stikls būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta, jo tā ražotais pludinātais stikls tiekot izmantots celtniecības tirgū un siltumnīcu tirgū. Turklāt tas apgalvoja, ka pludinātais stikls netiekot izmantots FE moduļu ražošanai. Tomēr, pamatojoties uz argumentiem, ko Komisija izvirzījusi pagaidu regulas 33. apsvērumā, Komisija atgādina, ka pludinātais stikls skaidri atbilst solārā stikla tehniskajām īpašībām, kā minēts pagaidu regulas 26. apsvērumā. Turklāt pludināto stiklu ražo gan Savienības ražošanas nozare, gan ražotāji eksportētāji. To apliecina internetā publiski pieejama informācija (5). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

3.   Secinājums

| (31) | Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 26.–33. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(31)

Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 26.–33. apsvērumā izdarītie secinājumi.

C.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (32) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija esot kļūdījusies, noraidot tā TER pieprasījumu. Tāda pati ar TER noteikšanu saistīta prasība jau bija izvirzīta pagaidu posmā, un Komisija to noraidīja pagaidu regulas 43. un 47. apsvērumā. |
| --- | --- |

(32)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija esot kļūdījusies, noraidot tā TER pieprasījumu. Tāda pati ar TER noteikšanu saistīta prasība jau bija izvirzīta pagaidu posmā, un Komisija to noraidīja pagaidu regulas 43. un 47. apsvērumā.

| (33) | Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka preferenciāla nodokļu režīma un dotāciju radītais ieguvums neveidojot nozīmīgu daļu no tā apgrozījuma. Šajā saistībā jāatgādina, ka minētais arguments (kā arī citi argumenti) jau tika aplūkots Komisijas 2013. gada 13. septembra vēstulē eksportētājam, kurā Komisija minētajai personai sniedza informāciju par TER noteikšanu. Jo īpaši tika uzsvērts, ka šīs priekšrocības iezīmju dēļ absolūtajam IP laikā saņemtajam ieguvumam nav nozīmes, lai novērtētu, vai izkropļojums ir “būtisks”. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(33)

Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka preferenciāla nodokļu režīma un dotāciju radītais ieguvums neveidojot nozīmīgu daļu no tā apgrozījuma. Šajā saistībā jāatgādina, ka minētais arguments (kā arī citi argumenti) jau tika aplūkots Komisijas 2013. gada 13. septembra vēstulē eksportētājam, kurā Komisija minētajai personai sniedza informāciju par TER noteikšanu. Jo īpaši tika uzsvērts, ka šīs priekšrocības iezīmju dēļ absolūtajam IP laikā saņemtajam ieguvumam nav nozīmes, lai novērtētu, vai izkropļojums ir “būtisks”. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (34) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts konstatējums, ka visi TER pieprasījumi būtu jānoraida, kā noteikts pagaidu regulas 34.–47. apsvērumā. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts konstatējums, ka visi TER pieprasījumi būtu jānoraida, kā noteikts pagaidu regulas 34.–47. apsvērumā.

2.   Normālā vērtība

2.1.   Analogās valsts izvēle

| (35) | Pagaidu regulā Turcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika izvēlēta kā piemērota analogā valsts. Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Turcija neesot piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai, jo Turcijā esot tikai viens solārā stikla ražotājs un Turcijas tirgū praktiski nepastāvot solārā stikla imports. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Turcijas solārā stikla iekšējā tirgū peļņas procents esot īpaši augsts, un tādējādi tas mākslīgi paaugstinot normālās vērtības līmeni. Turklāt tas pats ražotājs eksportētājs atgādināja, ka Turcijā ražotajam solārajam stiklam nepiemērojot pārklāšanas tehnoloģiju un ka Turcijas solārais stikls netiekot ražots, izmantojot pludināšanas procesu. Tādējādi galvenos elementus, kas vajadzīgi normālās vērtības noteikšanai, neesot bijis iespējams iegūt no Turcijas līdzīgā ražojuma iekšzemes tirgus. Tāpēc ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā vietā normālās vērtības noteikšanai būtu bijis jāizmanto Savienības cenas. |
| --- | --- |

(35)

Pagaidu regulā Turcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika izvēlēta kā piemērota analogā valsts. Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Turcija neesot piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai, jo Turcijā esot tikai viens solārā stikla ražotājs un Turcijas tirgū praktiski nepastāvot solārā stikla imports. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Turcijas solārā stikla iekšējā tirgū peļņas procents esot īpaši augsts, un tādējādi tas mākslīgi paaugstinot normālās vērtības līmeni. Turklāt tas pats ražotājs eksportētājs atgādināja, ka Turcijā ražotajam solārajam stiklam nepiemērojot pārklāšanas tehnoloģiju un ka Turcijas solārais stikls netiekot ražots, izmantojot pludināšanas procesu. Tādējādi galvenos elementus, kas vajadzīgi normālās vērtības noteikšanai, neesot bijis iespējams iegūt no Turcijas līdzīgā ražojuma iekšzemes tirgus. Tāpēc ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā vietā normālās vērtības noteikšanai būtu bijis jāizmanto Savienības cenas.

| (36) | Pirmkārt, Komisija atgādina, ka Turcijā attiecībā uz līdzīgo ražojumu nav būtisku tirdzniecības šķēršļu. Tāpēc nevar secināt, ka Turcijas solārā stikla tirgus ir aizvērts starptautiskajai tirdzniecībai. Gluži pretēji – tirgus ir atvērts un līdzīgā ražojuma cenu iekšzemes tirgū brīvi nosaka piedāvājuma un pieprasījuma mijiedarbība. |
| --- | --- |

(36)

Pirmkārt, Komisija atgādina, ka Turcijā attiecībā uz līdzīgo ražojumu nav būtisku tirdzniecības šķēršļu. Tāpēc nevar secināt, ka Turcijas solārā stikla tirgus ir aizvērts starptautiskajai tirdzniecībai. Gluži pretēji – tirgus ir atvērts un līdzīgā ražojuma cenu iekšzemes tirgū brīvi nosaka piedāvājuma un pieprasījuma mijiedarbība.

| (37) | Otrkārt, attiecībā uz apgalvojumu par īpaši augstu peļņu Turcijas iekšzemes tirgū Komisija uzsver, ka tā Turcijas līdzīgā ražojuma tirgū IP laikā nenovēroja pārmērīgu peļņas procentu salīdzinājumā ar peļņas procentu, ko attiecīgajā periodā ieguva Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(37)

Otrkārt, attiecībā uz apgalvojumu par īpaši augstu peļņu Turcijas iekšzemes tirgū Komisija uzsver, ka tā Turcijas līdzīgā ražojuma tirgū IP laikā nenovēroja pārmērīgu peļņas procentu salīdzinājumā ar peļņas procentu, ko attiecīgajā periodā ieguva Savienības ražotāji.

| (38) | Treškārt, tas, ka kādā trešā valstī nav konkrētu ražojuma veidu, nepadara to par nepiemērotu analogo valsti. Gluži pretēji – pamatregulas 2. panta 3. punktā noteikts, ka gadījumā, ja konkrēti ražojuma veidi netiek pārdoti iekšzemes tirgū, Komisija normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz ražošanas izmaksām izcelsmes valstī, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas saprātīgā apmērā, kā arī peļņa. Informācija saistībā ar pārklāšanas un pludināšanas procesa izmaksām bija balstīta uz pārbaudītiem datiem no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(38)

Treškārt, tas, ka kādā trešā valstī nav konkrētu ražojuma veidu, nepadara to par nepiemērotu analogo valsti. Gluži pretēji – pamatregulas 2. panta 3. punktā noteikts, ka gadījumā, ja konkrēti ražojuma veidi netiek pārdoti iekšzemes tirgū, Komisija normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz ražošanas izmaksām izcelsmes valstī, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas saprātīgā apmērā, kā arī peļņa. Informācija saistībā ar pārklāšanas un pludināšanas procesa izmaksām bija balstīta uz pārbaudītiem datiem no Savienības ražošanas nozares.

| (39) | Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums, ka Turcija nav piemērota analogā valsts, tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums, ka Turcija nav piemērota analogā valsts, tiek noraidīts.

| (40) | Turklāt Komisija nevar piekrist argumentam, ka normālo vērtību būtu bijis jānosaka, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Komisija normālās vērtības noteikšanas nolūkos var atgriezties pie Savienības cenām tikai tad, ja minēto vērtību nav iespējams noteikt, pamatojoties uz datiem no piemērotas analogās valsts. Tā kā tika konstatēts, ka pastāv piemērota analogā valsts ar pietiekamu ražotāja sadarbības līmeni, Komisijas pienākums bija normālo vērtību noteikt, pamatojoties uz datiem no šīs analogās valsts, nevis atgriežoties pie Savienības cenām (6). |
| --- | --- |

(40)

Turklāt Komisija nevar piekrist argumentam, ka normālo vērtību būtu bijis jānosaka, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Komisija normālās vērtības noteikšanas nolūkos var atgriezties pie Savienības cenām tikai tad, ja minēto vērtību nav iespējams noteikt, pamatojoties uz datiem no piemērotas analogās valsts. Tā kā tika konstatēts, ka pastāv piemērota analogā valsts ar pietiekamu ražotāja sadarbības līmeni, Komisijas pienākums bija normālo vērtību noteikt, pamatojoties uz datiem no šīs analogās valsts, nevis atgriežoties pie Savienības cenām (6).

| (41) | Komisija apstiprina, ka Turcija ir izvēlēta par analogo valsti pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(41)

Komisija apstiprina, ka Turcija ir izvēlēta par analogo valsti pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē.

2.2.   Normālā vērtība

| (42) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija esot pieļāvusi kļūdu, kad tā normālo vērtību noteikusi, pamatojoties tikai uz rentablo pārdošanu analogajā valstī un pievienojot hipotētisku peļņas procentu pārdošanai, kas nav bijusi rentabla. |
| --- | --- |

(42)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija esot pieļāvusi kļūdu, kad tā normālo vērtību noteikusi, pamatojoties tikai uz rentablo pārdošanu analogajā valstī un pievienojot hipotētisku peļņas procentu pārdošanai, kas nav bijusi rentabla.

| (43) | Komisija apstiprina, ka normālās vērtības noteikšanas nolūkā, kā paskaidrots pagaidu regulas 61. un 62. apsvērumā un kā noteikts pamatregulas 2. panta 4. punktā, tā bija pārliecinājusies, ka vismaz 80 % no visu līdzīgā ražojuma veidu pārdošanas apjoma Turcijas iekšējā tirgū bijuši rentabli. Tādējādi, nosakot normālo vērtību, neatkarīgi no rentabilitātes tika ņemts vērā viss pārdošanas apjoms Turcijas iekšējā tirgū. Tāpēc šis apgalvojums nav pamatots un līdz ar to tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(43)

Komisija apstiprina, ka normālās vērtības noteikšanas nolūkā, kā paskaidrots pagaidu regulas 61. un 62. apsvērumā un kā noteikts pamatregulas 2. panta 4. punktā, tā bija pārliecinājusies, ka vismaz 80 % no visu līdzīgā ražojuma veidu pārdošanas apjoma Turcijas iekšējā tirgū bijuši rentabli. Tādējādi, nosakot normālo vērtību, neatkarīgi no rentabilitātes tika ņemts vērā viss pārdošanas apjoms Turcijas iekšējā tirgū. Tāpēc šis apgalvojums nav pamatots un līdz ar to tiek noraidīts.

| (44) | Citas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 58.–64. apsvērums. |
| --- | --- |

(44)

Citas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 58.–64. apsvērums.

2.3.   Eksporta cena

| (45) | Piezīmes par eksporta cenām netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. apsvērums. |
| --- | --- |

(45)

Piezīmes par eksporta cenām netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. apsvērums.

2.4.   Salīdzinājums

| (46) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija esot kļūdaini koriģējusi tā eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Tas apgalvoja, ka ražotājs un saistītais tirgotājs veidojot vienu saimniecisku vienību un ka šāda korekcija tādēļ neesot pieļaujama. Korekcijas apmērs jebkurā gadījumā esot pārāk augsts, jo Komisija to balstījusi uz faktisko uzcenojumu, kas neesot bijis noteikts godīgas konkurences apstākļos, bet drīzāk esot bijusi iekšējo cenu noteikšanas vienošanās. Tā vietā Komisijai nepieciešamības gadījumā būtu bijis jāveic korekcija, pamatojoties uz aplēsto uzcenojumu starp ražotāju un nesaistītu importētāju godīgas konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(46)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija esot kļūdaini koriģējusi tā eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Tas apgalvoja, ka ražotājs un saistītais tirgotājs veidojot vienu saimniecisku vienību un ka šāda korekcija tādēļ neesot pieļaujama. Korekcijas apmērs jebkurā gadījumā esot pārāk augsts, jo Komisija to balstījusi uz faktisko uzcenojumu, kas neesot bijis noteikts godīgas konkurences apstākļos, bet drīzāk esot bijusi iekšējo cenu noteikšanas vienošanās. Tā vietā Komisijai nepieciešamības gadījumā būtu bijis jāveic korekcija, pamatojoties uz aplēsto uzcenojumu starp ražotāju un nesaistītu importētāju godīgas konkurences apstākļos.

| (47) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam pašam bija pilnībā funkcionējoša eksporta nodaļa, kas ar pircējiem Savienībā risināja sarunas par pārdošanas nosacījumiem, izdarīja ražošanas pasūtījumus, rīkoja un veica galaprodukta – tostarp visu nosūtīšanas dokumentu – nosūtīšanu pircējiem Savienībā, nodarbojās ar eksporta muitošanu un sagatavoja tirdzniecības dokumentus. Ražotāja eksportētāja un saistītā tirgotāja uzdevumi saistībā ar eksportu patiešām nepārklājās. Tomēr ražotājs eksportētājs tirgotājam izrakstīja pārdošanas rēķinus, kas, savukārt, pircējam Savienībā izrakstīja pārdošanas rēķinu par līguma cenu. Saistītais tirgotājs iekasēja maksājumu, atskaitīja uzcenojumu un samaksāja atlikušo summu ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(47)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam pašam bija pilnībā funkcionējoša eksporta nodaļa, kas ar pircējiem Savienībā risināja sarunas par pārdošanas nosacījumiem, izdarīja ražošanas pasūtījumus, rīkoja un veica galaprodukta – tostarp visu nosūtīšanas dokumentu – nosūtīšanu pircējiem Savienībā, nodarbojās ar eksporta muitošanu un sagatavoja tirdzniecības dokumentus. Ražotāja eksportētāja un saistītā tirgotāja uzdevumi saistībā ar eksportu patiešām nepārklājās. Tomēr ražotājs eksportētājs tirgotājam izrakstīja pārdošanas rēķinus, kas, savukārt, pircējam Savienībā izrakstīja pārdošanas rēķinu par līguma cenu. Saistītais tirgotājs iekasēja maksājumu, atskaitīja uzcenojumu un samaksāja atlikušo summu ražotājam eksportētājam.

| (48) | Tāpēc Komisija secina, ka saistīto tirgotāju nevar uzskatīt par iekšējo pārdošanas nodaļu pat tad, ja abi šie uzņēmumi tiktu uzskatīti par vienu saimniecisko vienību, un ka korekcija saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu ir pilnīgi pamatota. Turklāt, tā kā izdarītā korekcija atspoguļo faktiski iekasēto uzcenojumu starp saistītajiem uzņēmumiem, nav iemesla to aizstāt ar citu teorētisku summu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(48)

Tāpēc Komisija secina, ka saistīto tirgotāju nevar uzskatīt par iekšējo pārdošanas nodaļu pat tad, ja abi šie uzņēmumi tiktu uzskatīti par vienu saimniecisko vienību, un ka korekcija saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu ir pilnīgi pamatota. Turklāt, tā kā izdarītā korekcija atspoguļo faktiski iekasēto uzcenojumu starp saistītajiem uzņēmumiem, nav iemesla to aizstāt ar citu teorētisku summu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (49) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā ražošanas jauda esot bijusi daudz lielāka par Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu un ka tāpēc tam esot bijusi priekšrocība zemāku attiecīgā ražojuma ražošanas procesa izmaksu ziņā. Tāpēc Komisijai būtu jāizvērtē šī iespējamā priekšrocība saistībā ar ražotāja eksportētāja zemākajām ražošanas izmaksām un jāveic vajadzīgā korekcija. |
| --- | --- |

(49)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā ražošanas jauda esot bijusi daudz lielāka par Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu un ka tāpēc tam esot bijusi priekšrocība zemāku attiecīgā ražojuma ražošanas procesa izmaksu ziņā. Tāpēc Komisijai būtu jāizvērtē šī iespējamā priekšrocība saistībā ar ražotāja eksportētāja zemākajām ražošanas izmaksām un jāveic vajadzīgā korekcija.

| (50) | Komisija nevar pieņemt minēto apgalvojumu. Pirmkārt, ražotājs eksportētājs nenorāda saistošu tiesisku normu, saskaņā ar kuru šādu korekciju varētu veikt. Otrkārt, nav pierādīts, ka zemākas izmaksas lielākas ražošanas jaudas dēļ varētu ietekmēt cenas vai cenu salīdzināmību pamatregulas 2. panta 10. punkta nozīmē. Patiesi, pat ja izmaksu atšķirību varētu pierādīt, nav skaidrs, kā tas atspoguļojas galīgajā cenā un vai tas netiek kompensēts ar citu izmaksu atšķirību. |
| --- | --- |

(50)

Komisija nevar pieņemt minēto apgalvojumu. Pirmkārt, ražotājs eksportētājs nenorāda saistošu tiesisku normu, saskaņā ar kuru šādu korekciju varētu veikt. Otrkārt, nav pierādīts, ka zemākas izmaksas lielākas ražošanas jaudas dēļ varētu ietekmēt cenas vai cenu salīdzināmību pamatregulas 2. panta 10. punkta nozīmē. Patiesi, pat ja izmaksu atšķirību varētu pierādīt, nav skaidrs, kā tas atspoguļojas galīgajā cenā un vai tas netiek kompensēts ar citu izmaksu atšķirību.

| (51) | Turklāt ražotāja eksportētāja minētais iespējamais ieguvums attiecas uz ražošanas izmaksām, kas salīdzinājumā ar izmaksām, kuras radušās Savienības ražošanas nozarei, kā apgalvots, esot zemākas. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka ražotājam eksportētājam netika piešķirts TER un ka tā izmaksas tādēļ netika pārbaudītas. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Komisija normālo vērtību noteica, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja faktiskajām cenām un/vai izmaksām, jo cenas un izmaksas valstīs, kurās nav tirgus ekonomikas, neizriet no tirgus konjunktūras un tāpēc nav ticamas tirgus cenu vai izmaksu aizstājējvērtības. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt ražotāja eksportētāja minētais iespējamais ieguvums attiecas uz ražošanas izmaksām, kas salīdzinājumā ar izmaksām, kuras radušās Savienības ražošanas nozarei, kā apgalvots, esot zemākas. Šajā ziņā tiek atgādināts, ka ražotājam eksportētājam netika piešķirts TER un ka tā izmaksas tādēļ netika pārbaudītas. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu Komisija normālo vērtību noteica, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja faktiskajām cenām un/vai izmaksām, jo cenas un izmaksas valstīs, kurās nav tirgus ekonomikas, neizriet no tirgus konjunktūras un tāpēc nav ticamas tirgus cenu vai izmaksu aizstājējvērtības.

| (52) | Viens ĶTR ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai būtu jākoriģē viena tā konkurenta ražotāja eksporta cena, atskaitot no tās pakalpojuma maksu un maksu par licenci, ko tas, kā apgalvots, esot samaksājis trešai personai. |
| --- | --- |

(52)

Viens ĶTR ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai būtu jākoriģē viena tā konkurenta ražotāja eksporta cena, atskaitot no tās pakalpojuma maksu un maksu par licenci, ko tas, kā apgalvots, esot samaksājis trešai personai.

| (53) | Komisija noraida šo apgalvojumu. Pirmkārt, ražotājs eksportētājs nenorāda attiecīgu pamatregulas noteikumu, saskaņā ar kuru šādu korekciju varētu veikt. Otrkārt, pat ja šis apgalvojums būtu tāds, uz kuru attiecas pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunkts, kas paredz korekcijas saistībā ar transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, minētais noteikums neattiecas uz pakalpojumu maksām vai izmaksām, kas saistītas ar licences līgumu. Šādas izmaksas ir uzņēmējdarbības izmaksas, kas parasti rodas preču ražotājam, kurš izmanto no trešās personas iegūtu tehnoloģiju licenci, neatkarīgi no tā, vai preces tiek eksportētas vai pārdotas iekšējā tirgū. Tāpēc minētās izmaksas būtu jāatspoguļo gan eksporta, gan iekšējā tirgus pārdošanas galīgajā cenā. Līdz ar to minētās izmaksas nevar ietekmēt salīdzināmību starp eksporta cenu un normālo vērtību. Tāpēc korekcija saskaņā ar 2. panta 10. punktu nav pamatota, un apgalvojums līdz ar to tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(53)

Komisija noraida šo apgalvojumu. Pirmkārt, ražotājs eksportētājs nenorāda attiecīgu pamatregulas noteikumu, saskaņā ar kuru šādu korekciju varētu veikt. Otrkārt, pat ja šis apgalvojums būtu tāds, uz kuru attiecas pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunkts, kas paredz korekcijas saistībā ar transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, minētais noteikums neattiecas uz pakalpojumu maksām vai izmaksām, kas saistītas ar licences līgumu. Šādas izmaksas ir uzņēmējdarbības izmaksas, kas parasti rodas preču ražotājam, kurš izmanto no trešās personas iegūtu tehnoloģiju licenci, neatkarīgi no tā, vai preces tiek eksportētas vai pārdotas iekšējā tirgū. Tāpēc minētās izmaksas būtu jāatspoguļo gan eksporta, gan iekšējā tirgus pārdošanas galīgajā cenā. Līdz ar to minētās izmaksas nevar ietekmēt salīdzināmību starp eksporta cenu un normālo vērtību. Tāpēc korekcija saskaņā ar 2. panta 10. punktu nav pamatota, un apgalvojums līdz ar to tiek noraidīts.

| (54) | Kā noteikts pagaidu regulas 67. un 68. apsvērumā, taisnīga normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājuma nodrošināšanas nolūkā atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(54)

Kā noteikts pagaidu regulas 67. un 68. apsvērumā, taisnīga normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājuma nodrošināšanas nolūkā atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (55) | Tādējādi tika veiktas uzņēmumam specifiskas korekcijas saistībā ar transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, izvedmuitu un komisijas maksu visos gadījumos, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Tomēr pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija pamanīja pārrakstīšanās kļūdu saistībā ar PVN korekciju. Kļūda tika attiecīgi labota dempinga aprēķinā, kas turpmāk atspoguļots 169. apsvēruma attiecīgajā tabulā. |
| --- | --- |

(55)

Tādējādi tika veiktas uzņēmumam specifiskas korekcijas saistībā ar transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, izvedmuitu un komisijas maksu visos gadījumos, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Tomēr pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija pamanīja pārrakstīšanās kļūdu saistībā ar PVN korekciju. Kļūda tika attiecīgi labota dempinga aprēķinā, kas turpmāk atspoguļots 169. apsvēruma attiecīgajā tabulā.

| (56) | Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka cenu salīdzinājums starp eksporta cenu un normālo vērtību neesot bijis pareizs attiecībā uz vienu ražojuma veidu. Šis apgalvojums ir turpmāk aplūkots 67.–68. apsvērumā. |
| --- | --- |

(56)

Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka cenu salīdzinājums starp eksporta cenu un normālo vērtību neesot bijis pareizs attiecībā uz vienu ražojuma veidu. Šis apgalvojums ir turpmāk aplūkots 67.–68. apsvērumā.

2.5.   Dempinga starpības

| (57) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta dempinga starpību aprēķināšanai izmantotā metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 69.–73. apsvērumā. |
| --- | --- |

(57)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta dempinga starpību aprēķināšanai izmantotā metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 69.–73. apsvērumā.

| (58) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka antidempinga anketā tas esot kļūdaini uzrādījis nepareizas cenas, apdrošināšanas un frakta vērtības (“CIF vērtības”) vairākiem attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas darījumiem ar ES. Uzrādītās CIF vērtības esot bijušas pārāk zemas, tādējādi palielinot uzņēmuma dempinga starpību un kaitējuma starpību. |
| --- | --- |

(58)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka antidempinga anketā tas esot kļūdaini uzrādījis nepareizas cenas, apdrošināšanas un frakta vērtības (“CIF vērtības”) vairākiem attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas darījumiem ar ES. Uzrādītās CIF vērtības esot bijušas pārāk zemas, tādējādi palielinot uzņēmuma dempinga starpību un kaitējuma starpību.

| (59) | Komisija rūpīgi izskatīja šo pieprasījumu. Pēc tam, kad ar ES importētāju veikto attiecīgo darījumu CIF cenas bija salīdzinātas un pārbaudītas uz vietas, Komisija varēja pārliecināties par šā apgalvojuma pamatotību. Tāpēc šis apgalvojums tika pieņemts. |
| --- | --- |

(59)

Komisija rūpīgi izskatīja šo pieprasījumu. Pēc tam, kad ar ES importētāju veikto attiecīgo darījumu CIF cenas bija salīdzinātas un pārbaudītas uz vietas, Komisija varēja pārliecināties par šā apgalvojuma pamatotību. Tāpēc šis apgalvojums tika pieņemts.

| (60) | Ņemot vērā normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas un to, ka citas piezīmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 83,1 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 78,4 % |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 90,1 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 41,6 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 84,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 90,1 % |

(60)

Ņemot vērā normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas un to, ka citas piezīmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

83,1 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

78,4 %

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

90,1 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

41,6 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

84,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

90,1 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (61) | Piezīmes par Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīciju netika saņemtas. Tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 75.–79. apsvērumu. |
| --- | --- |

(61)

Piezīmes par Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīciju netika saņemtas. Tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 75.–79. apsvērumu.

2.   Patēriņš Savienībā

| (62) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzēja sniegtie pārdošanas apjoma dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem ir papildināti ar datiem, kas iegūti no atlasītajiem Savienības ražotājiem. Attiecīgi tika labota 1. tabula (sk. turpmāk). Šis labojums nemaina un nepadara par nepamatotu tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. Tāpēc, tā kā piezīmes par patēriņu Savienībā netika saņemtas, tiek apstiprināta pagaidu regulas 80.–82. apsvērumā noteiktā Savienības patēriņa tendence.

  1.   tabula


  Patēriņš Savienībā (1 000 m2) | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 16 596 | 28 239 | 33 993 | 27 412 |
| Indekss | 100 | 170 | 205 | 165 |
| Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(62)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzēja sniegtie pārdošanas apjoma dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem ir papildināti ar datiem, kas iegūti no atlasītajiem Savienības ražotājiem. Attiecīgi tika labota 1. tabula (sk. turpmāk). Šis labojums nemaina un nepadara par nepamatotu tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. Tāpēc, tā kā piezīmes par patēriņu Savienībā netika saņemtas, tiek apstiprināta pagaidu regulas 80.–82. apsvērumā noteiktā Savienības patēriņa tendence.

1.   tabula

Patēriņš Savienībā (1 000 m2)

2009

2010

2011

IP

Kopējais patēriņš Savienībā

16 596

28 239

33 993

27 412

Indekss

100

170

205

165

Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

3.   Par dempinga cenām no attiecīgās valsts veiktā importa apjoms, cena un tirgus daļa

| (63) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma labojuma dēļ (sk. 62. apsvērumu iepriekš) bija jālabo arī no attiecīgās valsts veiktā importa tirgus daļa (sk. 2. tabulu). Šis labojums nemaina tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. |
| --- | --- |

(63)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma labojuma dēļ (sk. 62. apsvērumu iepriekš) bija jālabo arī no attiecīgās valsts veiktā importa tirgus daļa (sk. 2. tabulu). Šis labojums nemaina tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem.

| (64) | Līdz ar to Komisija apstiprina pagaidu regulas 83.–87. apsvērumu.

  2.   tabula


  Importa apjoms (1 000 m2) un tirgus daļa | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa | 7,2 % | 7,3 % | 18,1 % | 30,5 % |
| Indekss | 100 | 100 | 250 | 421 |
| Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(64)

Līdz ar to Komisija apstiprina pagaidu regulas 83.–87. apsvērumu.

2.   tabula

Importa apjoms (1 000 m2) un tirgus daļa

2009

2010

2011

IP

Tirgus daļa

7,2 %

7,3 %

18,1 %

30,5 %

Indekss

100

100

250

421

Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

4.   Cenu samazinājums

| (65) | Pagaidu regulas 88.–89. apsvērumā norādīts, kā noteikts cenu samazinājums IP laikā. Tās vidējās svērtās pārdošanas cenas pa atlasīto Savienības ražotāju ražojumu veidiem, kas iekasētas no nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū un koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar atbilstošajām vidējām svērtajām cenām pa atlasīto ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, importa ražojuma veidiem. Attiecīgais imports bija pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteikts uz CIF pamata un koriģēts uz augšu, proti, ņemot vērā muitošanas, maksājumu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksas. Minētās korekcijas paaugstina cenu par 7–15 % atkarībā no ražojuma kontroles numura. |
| --- | --- |

(65)

Pagaidu regulas 88.–89. apsvērumā norādīts, kā noteikts cenu samazinājums IP laikā. Tās vidējās svērtās pārdošanas cenas pa atlasīto Savienības ražotāju ražojumu veidiem, kas iekasētas no nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū un koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar atbilstošajām vidējām svērtajām cenām pa atlasīto ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, importa ražojuma veidiem. Attiecīgais imports bija pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteikts uz CIF pamata un koriģēts uz augšu, proti, ņemot vērā muitošanas, maksājumu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksas. Minētās korekcijas paaugstina cenu par 7–15 % atkarībā no ražojuma kontroles numura.

| (66) | Cenu salīdzinājums tika veikts, sadalot darījumus pa ražojuma veida numuriem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas, kā izklāstīts iepriekšējā apsvērumā, un atskaitot rabatus un atlaides. Izsakot salīdzinājumu procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, tas liecināja, ka importa par dempinga cenām vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 10,6–26,7 % apmērā attiecībā pret atlasīto Savienības ražotāju cenām. |
| --- | --- |

(66)

Cenu salīdzinājums tika veikts, sadalot darījumus pa ražojuma veida numuriem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas, kā izklāstīts iepriekšējā apsvērumā, un atskaitot rabatus un atlaides. Izsakot salīdzinājumu procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, tas liecināja, ka importa par dempinga cenām vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 10,6–26,7 % apmērā attiecībā pret atlasīto Savienības ražotāju cenām.

| (67) | Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka cenu salīdzinājums neesot bijis pareizs attiecībā uz vienu ražojuma veidu. Konkrēti tika apgalvots, ka abpusēji pārklāts solārais stikls būtu bijis jāsalīdzina atsevišķi no vienpusēji pārklāta solārā stikla. Tika apgalvots, ka abpusēji pārklāta solārā stikla izmaksas un cenas esot daudz lielākas par vienpusēji pārklāta solārā stikla izmaksām un cenām. Turklāt tika apgalvots, ka abpusēji pārklātam solārajam stiklam “parasti” esot daudz lielāks saules enerģijas caurlaidības koeficients nekā vienpusēji pārklātam solārajam stiklam. Visbeidzot, viens eksportētājs norādīja, ka FE moduļos nekad netiekot izmantots abpusēji pārklāts solārais stikls, jo tā cena esot daudz augstāka par vienpusēji pārklāta solārā stikla cenu, bet abpusēji pārklātam solārajam stiklam esot tāds pats saules enerģijas caurlaidības koeficients kā vienpusēji pārklātam solārajam stiklam, ja to izmanto FE moduļu ražošanā. Turpretim saules termiskās enerģijas iekārtās ar abpusēji pārklātu solāro stiklu tiekot panākta lielāka caurlaidība, kas esot svarīga, jo tādējādi saules termiskās enerģijas iekārtas varot būt daudz efektīvākas. |
| --- | --- |

(67)

Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka cenu salīdzinājums neesot bijis pareizs attiecībā uz vienu ražojuma veidu. Konkrēti tika apgalvots, ka abpusēji pārklāts solārais stikls būtu bijis jāsalīdzina atsevišķi no vienpusēji pārklāta solārā stikla. Tika apgalvots, ka abpusēji pārklāta solārā stikla izmaksas un cenas esot daudz lielākas par vienpusēji pārklāta solārā stikla izmaksām un cenām. Turklāt tika apgalvots, ka abpusēji pārklātam solārajam stiklam “parasti” esot daudz lielāks saules enerģijas caurlaidības koeficients nekā vienpusēji pārklātam solārajam stiklam. Visbeidzot, viens eksportētājs norādīja, ka FE moduļos nekad netiekot izmantots abpusēji pārklāts solārais stikls, jo tā cena esot daudz augstāka par vienpusēji pārklāta solārā stikla cenu, bet abpusēji pārklātam solārajam stiklam esot tāds pats saules enerģijas caurlaidības koeficients kā vienpusēji pārklātam solārajam stiklam, ja to izmanto FE moduļu ražošanā. Turpretim saules termiskās enerģijas iekārtās ar abpusēji pārklātu solāro stiklu tiekot panākta lielāka caurlaidība, kas esot svarīga, jo tādējādi saules termiskās enerģijas iekārtas varot būt daudz efektīvākas.

| (68) | Komisija ražotāja eksportētāja izvirzītās prasības noraida šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, ražotājs eksportētājs, izņemot vispārīgus apgalvojumus, nesniedza nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka ir pastāvīga atšķirība starp vienpusēji pārklāta un abpusēji pārklāta solārā stikla ražošanas izmaksām. Savienības ražošanas nozare apgalvoja pretējo un norādīja, ka ražošanas izmaksas atšķiras atkarībā no izmantotās pārklāšanas tehnoloģijas un ka abpusēji pārklāts stikls ne vienmēr ir dārgāks par vienpusēji pārklātu un otrādi. Otrkārt, abpusēji pārklāts stikls patiesi var panākt lielāku saules enerģijas caurlaidību nekā vienpusēji pārklāts stikls (pirmais var sasniegt maksimums 98 % lielu saules enerģijas caurlaidību, bet otrais – ne lielāku par 95 %), un tā tehniskās īpašības patiesi ir būtiskas vienīgi saules termiskās enerģijas iekārtās, bet ne FE moduļos. Tomēr pretēji ražotāja eksportētāja apgalvojumam abpusēji pārklātu solāro stiklu pārdod arī FE moduļu ražotājiem, kas pat veido tā galveno tirgu. Faktiski abpusēji pārklātā stikla apjoms, ko Savienības ražošanas nozare IP laikā pārdeva izmantošanai termokolektoros, bija niecīgs (mazāk kā 1 % no visa abpusēji pārklātā stikla pārdotā apjoma; viss pārējais pārdotais apjoms bija paredzēts FE moduļiem). |
| --- | --- |

(68)

Komisija ražotāja eksportētāja izvirzītās prasības noraida šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, ražotājs eksportētājs, izņemot vispārīgus apgalvojumus, nesniedza nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka ir pastāvīga atšķirība starp vienpusēji pārklāta un abpusēji pārklāta solārā stikla ražošanas izmaksām. Savienības ražošanas nozare apgalvoja pretējo un norādīja, ka ražošanas izmaksas atšķiras atkarībā no izmantotās pārklāšanas tehnoloģijas un ka abpusēji pārklāts stikls ne vienmēr ir dārgāks par vienpusēji pārklātu un otrādi. Otrkārt, abpusēji pārklāts stikls patiesi var panākt lielāku saules enerģijas caurlaidību nekā vienpusēji pārklāts stikls (pirmais var sasniegt maksimums 98 % lielu saules enerģijas caurlaidību, bet otrais – ne lielāku par 95 %), un tā tehniskās īpašības patiesi ir būtiskas vienīgi saules termiskās enerģijas iekārtās, bet ne FE moduļos. Tomēr pretēji ražotāja eksportētāja apgalvojumam abpusēji pārklātu solāro stiklu pārdod arī FE moduļu ražotājiem, kas pat veido tā galveno tirgu. Faktiski abpusēji pārklātā stikla apjoms, ko Savienības ražošanas nozare IP laikā pārdeva izmantošanai termokolektoros, bija niecīgs (mazāk kā 1 % no visa abpusēji pārklātā stikla pārdotā apjoma; viss pārējais pārdotais apjoms bija paredzēts FE moduļiem).

| (69) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām tika saņemtas divas piezīmes. Pirmajā piezīmē sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka izmaksu korekcijām attiecībā uz muitošanas, maksājumu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām vajadzētu būt ar daudz zemāku likmi, proti, EUR 0,26/m2 attiecībā uz muitošanas, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām plus 3 % nodoklis, nevis izmantotā likme EUR 0,40/m2 plus 3 % nodoklis. |
| --- | --- |

(69)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām tika saņemtas divas piezīmes. Pirmajā piezīmē sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka izmaksu korekcijām attiecībā uz muitošanas, maksājumu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām vajadzētu būt ar daudz zemāku likmi, proti, EUR 0,26/m2 attiecībā uz muitošanas, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām plus 3 % nodoklis, nevis izmantotā likme EUR 0,40/m2 plus 3 % nodoklis.

| (70) | Otrā piezīme bija no ražotāja eksportētāja, kas apgalvoja, ka neesot sniegta nekāda sīkāka informācija par sadalījumu, izņemot vispārējo 0,40 EUR/m2 likmi, ko piemēro pārkraušanas izmaksām, muitošanas maksājumiem un importēto ražojumu pagaidu uzglabāšanai importēšanas vietā. Tas arī apgalvoja, ka neesot paskaidroti kritēriji, kas piemēroti, lai noteiktu, vai korekcija uzskatāma par samērīgu. |
| --- | --- |

(70)

Otrā piezīme bija no ražotāja eksportētāja, kas apgalvoja, ka neesot sniegta nekāda sīkāka informācija par sadalījumu, izņemot vispārējo 0,40 EUR/m2 likmi, ko piemēro pārkraušanas izmaksām, muitošanas maksājumiem un importēto ražojumu pagaidu uzglabāšanai importēšanas vietā. Tas arī apgalvoja, ka neesot paskaidroti kritēriji, kas piemēroti, lai noteiktu, vai korekcija uzskatāma par samērīgu.

| (71) | Komisijas piemērotās attiecīgās korekcijas ir balstītas uz pārbaudītiem datiem, kas saņemti no ĶTR ražota solārā stikla importētājiem, un atspoguļo faktiskās vidējās svērtās izmaksas, kuras rodas saistībā ar attiecīgā ražojuma importēšanu IP laikā. Turpretim sūdzības iesniedzējs uzrādīja pārskatu par parastām standarta maksām, ko neatkarīgs kravas ekspeditors piemērojis Ķīnas izcelsmes importam jūras konteineros. Minētais pārskats nav derīgs pierādījums par faktiskajām maksām, ko kravas ekspeditors piemērojis attiecīgā ražojuma importam IP laikā. Līdz ar to sūdzības iesniedzēja apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(71)

Komisijas piemērotās attiecīgās korekcijas ir balstītas uz pārbaudītiem datiem, kas saņemti no ĶTR ražota solārā stikla importētājiem, un atspoguļo faktiskās vidējās svērtās izmaksas, kuras rodas saistībā ar attiecīgā ražojuma importēšanu IP laikā. Turpretim sūdzības iesniedzējs uzrādīja pārskatu par parastām standarta maksām, ko neatkarīgs kravas ekspeditors piemērojis Ķīnas izcelsmes importam jūras konteineros. Minētais pārskats nav derīgs pierādījums par faktiskajām maksām, ko kravas ekspeditors piemērojis attiecīgā ražojuma importam IP laikā. Līdz ar to sūdzības iesniedzēja apgalvojums tiek noraidīts.

| (72) | Attiecībā uz ražotāja eksportētāja apgalvojumu – sīkāku vērtības 0,40 EUR/m2 sadalījumu nevarēja sniegt, jo šī vērtība ir vidējā svērtā vērtība, kas aprēķināta, pamatojoties uz daudziem faktiskiem rēķiniem, kuri IP laikā dažādās ES ostās izrakstīti par Ķīnas izcelsmes solārā stikla importu. Tādējādi faktiskās pēcimportēšanas izmaksas atšķiras atkarībā no iebraukšanas ostas ES, ražojuma veida, pagaidu noliktavas izmantošanas importēšanas vietā utt. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz ražotāja eksportētāja apgalvojumu – sīkāku vērtības 0,40 EUR/m2 sadalījumu nevarēja sniegt, jo šī vērtība ir vidējā svērtā vērtība, kas aprēķināta, pamatojoties uz daudziem faktiskiem rēķiniem, kuri IP laikā dažādās ES ostās izrakstīti par Ķīnas izcelsmes solārā stikla importu. Tādējādi faktiskās pēcimportēšanas izmaksas atšķiras atkarībā no iebraukšanas ostas ES, ražojuma veida, pagaidu noliktavas izmantošanas importēšanas vietā utt.

| (73) | Turklāt pēcimportēšanas izmaksu korekcija, ko Komisija veica ar pagaidu regulu, tiek uzskatīta par samērīgu, jo tā ir balstīta uz pārbaudītiem faktiskiem rēķiniem, kas neatkarīgiem importētājiem izrakstīti par Ķīnas izcelsmes solārā stikla importu. |
| --- | --- |

(73)

Turklāt pēcimportēšanas izmaksu korekcija, ko Komisija veica ar pagaidu regulu, tiek uzskatīta par samērīgu, jo tā ir balstīta uz pārbaudītiem faktiskiem rēķiniem, kas neatkarīgiem importētājiem izrakstīti par Ķīnas izcelsmes solārā stikla importu.

| (74) | Citas piezīmes par cenu samazinājuma aprēķināšanai izmantoto metodoloģiju netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināta cenu salīdzinājuma metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 89. un 90. apsvērumā. |
| --- | --- |

(74)

Citas piezīmes par cenu samazinājuma aprēķināšanai izmantoto metodoloģiju netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināta cenu salīdzinājuma metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 89. un 90. apsvērumā.

5.   Makroekonomiskie rādītāji

| (75) | Kā norādīts pagaidu regulas 92. apsvērumā, kaitējuma analīzes nolūkā Komisija izšķīra starp makroekonomiskiem un mikroekonomiskiem kaitējuma rādītājiem. Makroekonomiskie rādītāji par attiecīgo periodu tika analizēti, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem par visiem Savienības ražotājiem, kas pieteicās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(75)

Kā norādīts pagaidu regulas 92. apsvērumā, kaitējuma analīzes nolūkā Komisija izšķīra starp makroekonomiskiem un mikroekonomiskiem kaitējuma rādītājiem. Makroekonomiskie rādītāji par attiecīgo periodu tika analizēti, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem par visiem Savienības ražotājiem, kas pieteicās izmeklēšanas laikā.

| (76) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija kaitējuma analīzi neesot veikusi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. un 5. punktu, jo tā analīzi veikusi, pamatojoties uz diviem atšķirīgiem un, kā apgalvots, neatbilstīgiem datu kopumiem, proti, makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem kaitējuma rādītājiem. Turklāt tas apgalvoja, ka analīzes, kas balstīta uz minētajiem diviem datu kopumiem, iespējamā neatbilstība radot nopietnas šaubas par to, vai vispārējais priekšstats par kaitējumu ir atbilstīgs, godīgs un objektīvs. |
| --- | --- |

(76)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija kaitējuma analīzi neesot veikusi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. un 5. punktu, jo tā analīzi veikusi, pamatojoties uz diviem atšķirīgiem un, kā apgalvots, neatbilstīgiem datu kopumiem, proti, makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem kaitējuma rādītājiem. Turklāt tas apgalvoja, ka analīzes, kas balstīta uz minētajiem diviem datu kopumiem, iespējamā neatbilstība radot nopietnas šaubas par to, vai vispārējais priekšstats par kaitējumu ir atbilstīgs, godīgs un objektīvs.

| (77) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas tas pats uzņēmums atkārtoja savu apgalvojumu. Tas arī atsaucās uz vairākām iepriekšējām izmeklēšanām, kurās Savienības iestādes dažādus datu kopumus, kā apgalvots, esot nekonsekventi definējušās kā tādus, kas piederot vai nu makroekonomiskiem, vai arī mikroekonomiskiem datiem. |
| --- | --- |

(77)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas tas pats uzņēmums atkārtoja savu apgalvojumu. Tas arī atsaucās uz vairākām iepriekšējām izmeklēšanām, kurās Savienības iestādes dažādus datu kopumus, kā apgalvots, esot nekonsekventi definējušās kā tādus, kas piederot vai nu makroekonomiskiem, vai arī mikroekonomiskiem datiem.

| (78) | Komisija nevar pieņemt minēto apgalvojumu. Šāda metodoloģija tiek piemērota atlases veidošanas gadījumos, lai analizētu Savienības ražošanas nozares stāvokli un ņemtu vērtā ne tikai atlasīto uzņēmumu, bet arī visas Savienības ražošanas nozares uzrādītās tendences. Analīzē tika ņemti vērā visi pamatregulas 3. panta 5. punktā noteiktie faktori. Arī secinājums par kaitējumu ir izdarīts, pamatojoties uz visiem šiem faktoriem. Līdz ar to kaitējuma analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. un 5. punktu. |
| --- | --- |

(78)

Komisija nevar pieņemt minēto apgalvojumu. Šāda metodoloģija tiek piemērota atlases veidošanas gadījumos, lai analizētu Savienības ražošanas nozares stāvokli un ņemtu vērtā ne tikai atlasīto uzņēmumu, bet arī visas Savienības ražošanas nozares uzrādītās tendences. Analīzē tika ņemti vērā visi pamatregulas 3. panta 5. punktā noteiktie faktori. Arī secinājums par kaitējumu ir izdarīts, pamatojoties uz visiem šiem faktoriem. Līdz ar to kaitējuma analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. un 5. punktu.

| (79) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 90.–94. apsvērumu. |
| --- | --- |

(79)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 90.–94. apsvērumu.

| (80) | Attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem, ko Komisija analizējusi pagaidu regulas 95.–103. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma labojuma dēļ (sk. 62. apsvērumu iepriekš) Savienības ražotāju tirgus daļa nedaudz mainījās (sk. 5. tabulu). Tomēr šis labojums nemaina tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. Līdz ar to Komisija apstiprina pagaidu regulas 95.–105. apsvērumu.

  5.   tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (1 000 m2) | 14 696 | 25 303 | 26 556 | 18 039 |
| Indekss | 100 | 172 | 181 | 123 |
| Tirgus daļa | 88,6 % | 89,6 % | 78,1 % | 65,8 % |
| Indekss | 100 | 101 | 88 | 74 |
| Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(80)

Attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem, ko Komisija analizējusi pagaidu regulas 95.–103. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma labojuma dēļ (sk. 62. apsvērumu iepriekš) Savienības ražotāju tirgus daļa nedaudz mainījās (sk. 5. tabulu). Tomēr šis labojums nemaina tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. Līdz ar to Komisija apstiprina pagaidu regulas 95.–105. apsvērumu.

5.   tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2009

2010

2011

IP

Pārdošanas apjoms (1 000 m2)

14 696

25 303

26 556

18 039

Indekss

100

172

181

123

Tirgus daļa

88,6 %

89,6 %

78,1 %

65,8 %

Indekss

100

101

88

74

Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

6.   Mikroekonomiskie rādītāji

| (81) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ir atjaunināta informācija par atlasīto Savienības ražotāju vienības ražošanas izmaksām. Attiecīgi nedaudz tika koriģēta 7. tabula (sk. turpmāk). Šis labojums nemaina un nepadara par nepamatotu tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. Tāpēc, tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprina pagaidu regulas 106.–123. apsvērumu.

  7.   tabula


  Vidējās pārdošanas cenas Savienībā | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2) | 13,13 | 8,38 | 8,44 | 9,34 |
| Avots: atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(81)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ir atjaunināta informācija par atlasīto Savienības ražotāju vienības ražošanas izmaksām. Attiecīgi nedaudz tika koriģēta 7. tabula (sk. turpmāk). Šis labojums nemaina un nepadara par nepamatotu tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. Tāpēc, tā kā piezīmes netika saņemtas, Komisija apstiprina pagaidu regulas 106.–123. apsvērumu.

7.   tabula

Vidējās pārdošanas cenas Savienībā

2009

2010

2011

IP

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2)

13,13

8,38

8,44

9,34

Avots: atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

7.   Secinājums par kaitējumu

| (82) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 124.–129. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(82)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 124.–129. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (83) | Pagaidu regulas 131., 132. un 133. apsvērumā Komisija ir secinājusi, ka starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un ĶTR importu par dempinga cenām pastāv cēloņsakarība. Vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja šo secinājumu, apgalvojot, ka sakritība laikā starp kaitējumu un attiecīgās valsts izcelsmes importa pieaugumu neesot samērīga un konsekventa. Tas tādēļ, ka 2009.–2011. gadam Ķīnas izcelsmes imports būtiski pieauga. Turklāt Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena 2011. gadā bija 4,96 EUR/m2, kas bija 2012. gada rādītājiem līdzīga summa (4,38 EUR/m2). |
| --- | --- |

(83)

Pagaidu regulas 131., 132. un 133. apsvērumā Komisija ir secinājusi, ka starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un ĶTR importu par dempinga cenām pastāv cēloņsakarība. Vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja šo secinājumu, apgalvojot, ka sakritība laikā starp kaitējumu un attiecīgās valsts izcelsmes importa pieaugumu neesot samērīga un konsekventa. Tas tādēļ, ka 2009.–2011. gadam Ķīnas izcelsmes imports būtiski pieauga. Turklāt Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena 2011. gadā bija 4,96 EUR/m2, kas bija 2012. gada rādītājiem līdzīga summa (4,38 EUR/m2).

| (84) | Tās pašas personas apgalvoja, ka secinājums par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējumus būtu jāpiedēvē Ķīnas 2012. gadā veiktajam importam, esot pretrunā konstatējumam, ka iepriekšējā gada Ķīnas izcelsmes importam, kā apgalvots, neesot bijis nekādas negatīvas ietekmes, jo īpaši attiecībā uz Savienības ražošanas nozares peļņas procentu, lai gan vidējā importa cena esot bijusi ļoti līdzīga. |
| --- | --- |

(84)

Tās pašas personas apgalvoja, ka secinājums par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējumus būtu jāpiedēvē Ķīnas 2012. gadā veiktajam importam, esot pretrunā konstatējumam, ka iepriekšējā gada Ķīnas izcelsmes importam, kā apgalvots, neesot bijis nekādas negatīvas ietekmes, jo īpaši attiecībā uz Savienības ražošanas nozares peļņas procentu, lai gan vidējā importa cena esot bijusi ļoti līdzīga.

| (85) | No attiecīgā perioda sākuma līdz IP beigām imports pieauga par 596 %, palielinot tirgus daļu par 321 %. Attiecīgajā periodā importa cenas samazinājās par 27,2 %. |
| --- | --- |

(85)

No attiecīgā perioda sākuma līdz IP beigām imports pieauga par 596 %, palielinot tirgus daļu par 321 %. Attiecīgajā periodā importa cenas samazinājās par 27,2 %.

| (86) | Savienības ražošanas nozares peļņas procents 2011. gadā, neraugoties uz lielo ĶTR izcelsmes importa pieaugumu jau 2011. gadā, tiešām bija tikai nedaudz mazāks kā 2010. gadā. Tomēr 2011. gadā solārā stikla patēriņš Savienībā ievērojami palielinājās, t. i., par 20,4 % laikposmā 2010.–2011. gadam, savukārt imports no ĶTR šajā pašā periodā palielinājās par 150 %. IP laikā patēriņš samazinājās par nedaudz vairāk kā 19 %, bet Ķīnas izcelsmes importa apjoms turpmāk palielinājās par vairāk nekā 35 % salīdzinājumā ar 2011. gadu. Tas skaidri liecina par to, ka pastāv sakritība laikā starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP un Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām lielo pieaugumu. Turklāt ir loģiski, ka paiet zināms laiks, līdz Savienības ražotāji sāk izjust dažas negatīvās sekas (piemēram, pircēju zaudēšana, zaudējumi, ieguldījumu atdeves un naudas plūsmas samazinājums utt.), ko rada importa par dempinga cenām pieaugums. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(86)

Savienības ražošanas nozares peļņas procents 2011. gadā, neraugoties uz lielo ĶTR izcelsmes importa pieaugumu jau 2011. gadā, tiešām bija tikai nedaudz mazāks kā 2010. gadā. Tomēr 2011. gadā solārā stikla patēriņš Savienībā ievērojami palielinājās, t. i., par 20,4 % laikposmā 2010.–2011. gadam, savukārt imports no ĶTR šajā pašā periodā palielinājās par 150 %. IP laikā patēriņš samazinājās par nedaudz vairāk kā 19 %, bet Ķīnas izcelsmes importa apjoms turpmāk palielinājās par vairāk nekā 35 % salīdzinājumā ar 2011. gadu. Tas skaidri liecina par to, ka pastāv sakritība laikā starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP un Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām lielo pieaugumu. Turklāt ir loģiski, ka paiet zināms laiks, līdz Savienības ražotāji sāk izjust dažas negatīvās sekas (piemēram, pircēju zaudēšana, zaudējumi, ieguldījumu atdeves un naudas plūsmas samazinājums utt.), ko rada importa par dempinga cenām pieaugums. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (87) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas tās pašas personas apgalvoja, ka sakritība laikā starp nodarīto būtisko kaitējumu un Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām nevarot tikt novērtēta, pamatojoties uz visu attiecīgo periodu no 2009. gada līdz IP beigām un neņemot vērā radušās tendences, kas tika novērotas šajā periodā. |
| --- | --- |

(87)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas tās pašas personas apgalvoja, ka sakritība laikā starp nodarīto būtisko kaitējumu un Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām nevarot tikt novērtēta, pamatojoties uz visu attiecīgo periodu no 2009. gada līdz IP beigām un neņemot vērā radušās tendences, kas tika novērotas šajā periodā.

| (88) | Komisija analizēja arī attiecīgajā periodā radušās tendences. Fakts, ka 2011. gadā Savienības ražošanas nozare vēl bija rentabla, neraugoties uz to, ka Ķīnas izcelsmes imports minētajā gadā jau bija ievērojami pieaudzis, neietekmē secinājumu, ka IP pastāvēja sakritība laikā starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(88)

Komisija analizēja arī attiecīgajā periodā radušās tendences. Fakts, ka 2011. gadā Savienības ražošanas nozare vēl bija rentabla, neraugoties uz to, ka Ķīnas izcelsmes imports minētajā gadā jau bija ievērojami pieaudzis, neietekmē secinājumu, ka IP pastāvēja sakritība laikā starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām.

| (89) | IP laikā patēriņš samazinājās par nedaudz vairāk kā 19 %, bet Ķīnas ražotāji eksportētāji:






  — | palielināja savu tirgus daļu par 12,4 procentu punktiem salīdzinājumā ar 2011. gadu, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 12,3 procentu punktiem, |
| --- | --- | --- |

(89)

IP laikā patēriņš samazinājās par nedaudz vairāk kā 19 %, bet Ķīnas ražotāji eksportētāji:

—

palielināja savu tirgus daļu par 12,4 procentu punktiem salīdzinājumā ar 2011. gadu, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 12,3 procentu punktiem,

| — | palielināja Ķīnas izcelsmes importa apjomu vairāk nekā par 35 % pretstatā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumam par 32 % un |
| --- | --- |

—

palielināja Ķīnas izcelsmes importa apjomu vairāk nekā par 35 % pretstatā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumam par 32 % un

| — | jau tā ļoti zemās eksporta cenas turpmāk samazināja par vairāk nekā 10 %, un tās bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām par līdz pat 26,7 %, tādējādi palielinot Savienības ražošanas nozarei IP laikā nodarītos zaudējumus. |
| --- | --- |

—

jau tā ļoti zemās eksporta cenas turpmāk samazināja par vairāk nekā 10 %, un tās bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām par līdz pat 26,7 %, tādējādi palielinot Savienības ražošanas nozarei IP laikā nodarītos zaudējumus.

| (90) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija secina, ka imports par dempinga cenām un tā tirgus daļas ievērojamais pieaugums par cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(90)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija secina, ka imports par dempinga cenām un tā tirgus daļas ievērojamais pieaugums par cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (91) | Citas piezīmes par importa par dempinga cenām radīto ietekmi netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 131., 132. un 133. apsvērumu. |
| --- | --- |

(91)

Citas piezīmes par importa par dempinga cenām radīto ietekmi netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 131., 132. un 133. apsvērumu.

2.   Citu faktoru ietekme

2.1.   Imports no trešām valstīm

| (92) | Saistībā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma datu labojumu (sk. 62. apsvērumu iepriekš) nedaudz mainījās importa no trešām valstīm tirgus daļa (sk. laboto 11. tabulu turpmāk). Tomēr šis labojums nemaina tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem. |
| --- | --- |

(92)

Saistībā ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma datu labojumu (sk. 62. apsvērumu iepriekš) nedaudz mainījās importa no trešām valstīm tirgus daļa (sk. laboto 11. tabulu turpmāk). Tomēr šis labojums nemaina tendenci vai secinājumus, kas iegūti no pagaidu regulas datiem.

| (93) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 134.–137. apsvērumu.

  11.   tabula


  Imports no trešām valstīm (1 000 m2)










  Trešās valstis | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa | 4,2 % | 3,1 % | 3,8 % | 3,7 % |
| Indekss | 100 | 74 | 90 | 88 |
| Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(93)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 134.–137. apsvērumu.

11.   tabula

Imports no trešām valstīm (1 000 m2)

Trešās valstis

2009

2010

2011

IP

Tirgus daļa

4,2 %

3,1 %

3,8 %

3,7 %

Indekss

100

74

90

88

Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzēja un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (94) | Viena persona apstrīdēja Komisijas konstatējumus pagaidu regulas 139. apsvērumā, ka atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas samazinājumu IP laikā, visticamāk, izraisījušas ļoti zemās cenas par Ķīnas eksportu uz Savienības ražošanas nozares galvenajiem eksporta galamērķiem (proti, ASV un Kanādu). Šī persona uzskatīja, ka minētais secinājums esot nepamatots, jo Ķīnas eksports pastāvējis arī 2011. gadā, un tādēļ neesot iemesla, kādēļ ietekmei vajadzētu parādīties tikai 2012. gadā. Tā arī uzskata, ka faktiskais iemesls, kādēļ eksporta pārdošanas apjoms bijis tik zems, esot Savienības ražošanas nozares konkurētspējas trūkums un fakts, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi saglabāt savu konkurētspēju laikā, kad pasaulē samazinājās tirgus cenas. Līdz ar to minētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma kritums IP laikā vēl vairāk palielināja nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(94)

Viena persona apstrīdēja Komisijas konstatējumus pagaidu regulas 139. apsvērumā, ka atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas samazinājumu IP laikā, visticamāk, izraisījušas ļoti zemās cenas par Ķīnas eksportu uz Savienības ražošanas nozares galvenajiem eksporta galamērķiem (proti, ASV un Kanādu). Šī persona uzskatīja, ka minētais secinājums esot nepamatots, jo Ķīnas eksports pastāvējis arī 2011. gadā, un tādēļ neesot iemesla, kādēļ ietekmei vajadzētu parādīties tikai 2012. gadā. Tā arī uzskata, ka faktiskais iemesls, kādēļ eksporta pārdošanas apjoms bijis tik zems, esot Savienības ražošanas nozares konkurētspējas trūkums un fakts, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi saglabāt savu konkurētspēju laikā, kad pasaulē samazinājās tirgus cenas. Līdz ar to minētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma kritums IP laikā vēl vairāk palielināja nodarīto kaitējumu.

| (95) | Atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms 2009. gadā (sākuma stadijā) bija 20 % apmērā no to kopējā pārdošanas apjoma, 2010. gadā tas bija 11 % apmērā un 2011. gadā, kad pārdošanas apjoms bija vislielākais, tikai 14 % apmērā. 2012. gadā eksporta pārdošanas apjoms turpmāk samazinājās līdz 5 % apmēram. |
| --- | --- |

(95)

Atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms 2009. gadā (sākuma stadijā) bija 20 % apmērā no to kopējā pārdošanas apjoma, 2010. gadā tas bija 11 % apmērā un 2011. gadā, kad pārdošanas apjoms bija vislielākais, tikai 14 % apmērā. 2012. gadā eksporta pārdošanas apjoms turpmāk samazinājās līdz 5 % apmēram.

| (96) | Komisija noraida minētos apgalvojumus šādu iemeslu dēļ. Savienības ražošanas nozares galvenais tirgus vienmēr ir bijis un joprojām ir Savienības – nevis trešo valstu – tirgus, kas ir viens no lielākajiem pasaulē. Tāpat fakts, ka solārais stikls ir salīdzinoši smags un trausls, rada papildu izmaksas saistībā ar tā pārvadāšanu lielākos attālumos (sasišanas un korozijas riska dēļ). Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, kas iegūta no atlasīto ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem, tika konstatēts, ka cenas par Ķīnas eksportu uz Savienības ražošanas nozares galvenajiem eksporta galamērķiem patiesi bija ļoti zemas un IP laikā salīdzinājumā ar 2011. gadu tās turpināja samazināties. Tas liecina par to, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju kritums galvenokārt ir saistīts ar aizvien lētāko Ķīnas eksportu arī uz trešo valstu tirgiem, kā apstiprināts izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(96)

Komisija noraida minētos apgalvojumus šādu iemeslu dēļ. Savienības ražošanas nozares galvenais tirgus vienmēr ir bijis un joprojām ir Savienības – nevis trešo valstu – tirgus, kas ir viens no lielākajiem pasaulē. Tāpat fakts, ka solārais stikls ir salīdzinoši smags un trausls, rada papildu izmaksas saistībā ar tā pārvadāšanu lielākos attālumos (sasišanas un korozijas riska dēļ). Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, kas iegūta no atlasīto ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem, tika konstatēts, ka cenas par Ķīnas eksportu uz Savienības ražošanas nozares galvenajiem eksporta galamērķiem patiesi bija ļoti zemas un IP laikā salīdzinājumā ar 2011. gadu tās turpināja samazināties. Tas liecina par to, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju kritums galvenokārt ir saistīts ar aizvien lētāko Ķīnas eksportu arī uz trešo valstu tirgiem, kā apstiprināts izmeklēšanas laikā.

| (97) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona apgalvoja, ka izmeklēšana attiecoties uz Savienības tirgu un neizvērtējot jebkādu iespējamu negodīgu cenu noteikšanu trešo valstu tirgos. |
| --- | --- |

(97)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona apgalvoja, ka izmeklēšana attiecoties uz Savienības tirgu un neizvērtējot jebkādu iespējamu negodīgu cenu noteikšanu trešo valstu tirgos.

| (98) | Turklāt ES iestāžu konstatējumi, pat pieņemot to nekļūdīgumu, esot, kā apgalvots, citu faktoru radīto kaitējumu piedēvējuši Savienībā ievestajam importam par dempinga cenām. Tādējādi iespējamais zemo cenu vai subsidētais Ķīnas eksports uz trešām valstīm neesot bijis ES ievestais imports par dempinga cenām un esot bijis kvalificējams kā cits faktors, kura kaitīgā ietekme nevar būt piedēvējama importam par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt ES iestāžu konstatējumi, pat pieņemot to nekļūdīgumu, esot, kā apgalvots, citu faktoru radīto kaitējumu piedēvējuši Savienībā ievestajam importam par dempinga cenām. Tādējādi iespējamais zemo cenu vai subsidētais Ķīnas eksports uz trešām valstīm neesot bijis ES ievestais imports par dempinga cenām un esot bijis kvalificējams kā cits faktors, kura kaitīgā ietekme nevar būt piedēvējama importam par dempinga cenām.

| (99) | Komisija noraida šo apgalvojumu. Tā nepārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes imports uz trešām valstīm bija par dempinga cenām un/vai subsidēts. Komisija, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju uzrādītajām cenām par eksportu uz trešām valstīm, tikai konstatēja, ka minētās cenas ir pastāvīgi samazinājušās pēdējos gados. |
| --- | --- |

(99)

Komisija noraida šo apgalvojumu. Tā nepārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes imports uz trešām valstīm bija par dempinga cenām un/vai subsidēts. Komisija, pamatojoties uz atlasīto ražotāju eksportētāju uzrādītajām cenām par eksportu uz trešām valstīm, tikai konstatēja, ka minētās cenas ir pastāvīgi samazinājušās pēdējos gados.

| (100) | Tādā pašā veidā Komisija kā atsevišķu faktoru analizēja cenu samazinājumu ĶTR izcelsmes importam uz trešām valstīm un nepiedēvēja to Savienībā ievestajam importam par dempinga cenām. Šis fakts patiesi tika izmantots vienīgi kā iespējamais skaidrojums samazinātajam Savienības ražošanas nozares eksportam uz tās lielākajiem trešo valstu galamērķiem saistībā ar faktu, ka šie tirgi nav un nekad nav bijuši galvenie Savienības ražošanas nozares tirgi. Pat 2010. un 2011. gadā, kad pārdošanas apjoms bija vislielākais, vairāk nekā 85 % Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma tika realizēti Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(100)

Tādā pašā veidā Komisija kā atsevišķu faktoru analizēja cenu samazinājumu ĶTR izcelsmes importam uz trešām valstīm un nepiedēvēja to Savienībā ievestajam importam par dempinga cenām. Šis fakts patiesi tika izmantots vienīgi kā iespējamais skaidrojums samazinātajam Savienības ražošanas nozares eksportam uz tās lielākajiem trešo valstu galamērķiem saistībā ar faktu, ka šie tirgi nav un nekad nav bijuši galvenie Savienības ražošanas nozares tirgi. Pat 2010. un 2011. gadā, kad pārdošanas apjoms bija vislielākais, vairāk nekā 85 % Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma tika realizēti Savienības tirgū.

| (101) | Tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 140. apsvērumā izdarītais secinājums, ka atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāju pasliktināšanās nevar izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(101)

Tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 140. apsvērumā izdarītais secinājums, ka atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāju pasliktināšanās nevar izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

2.3.   Patēriņa, jaudas un jaudas izmantojuma attīstība

| (102) | Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums esot bijis saistīts ar patēriņa samazinājumu Savienībā. Tas, kā apgalvots, esot vienīgais rādītājs, kas, šķiet, pirmoreiz samazinājies 2012. gadā un ar ko esot saprātīgi saistīt kaitējumu, jo Ķīnas izcelsmes imports esot sācies jau 2011. gadā par cenām, kuras salīdzināmas ar 2012. gada cenām. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoja savu apgalvojumu. |
| --- | --- |

(102)

Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums esot bijis saistīts ar patēriņa samazinājumu Savienībā. Tas, kā apgalvots, esot vienīgais rādītājs, kas, šķiet, pirmoreiz samazinājies 2012. gadā un ar ko esot saprātīgi saistīt kaitējumu, jo Ķīnas izcelsmes imports esot sācies jau 2011. gadā par cenām, kuras salīdzināmas ar 2012. gada cenām. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoja savu apgalvojumu.

| (103) | Patiesi, 2012. gadā patēriņš salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem samazinājās. Taču Komisijas veiktā analīze aptver laika posmu no attiecīgā perioda sākuma 2009. gadā līdz IP beigām, un minētajā periodā patēriņš Savienībā kopumā palielinājās par 65 %. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi un ievērojami samazinājās, proti, kopumā par 25,7 %, turpretim Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa pieauga par 321 %. Attiecīgajā periodā Ķīnas izcelsmes imports palielinājās par 596 %. |
| --- | --- |

(103)

Patiesi, 2012. gadā patēriņš salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem samazinājās. Taču Komisijas veiktā analīze aptver laika posmu no attiecīgā perioda sākuma 2009. gadā līdz IP beigām, un minētajā periodā patēriņš Savienībā kopumā palielinājās par 65 %. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi un ievērojami samazinājās, proti, kopumā par 25,7 %, turpretim Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa pieauga par 321 %. Attiecīgajā periodā Ķīnas izcelsmes imports palielinājās par 596 %.

| (104) | Turklāt IP laikā patēriņš Savienībā joprojām bija līmenī, kas salīdzināms ar 2010. gada līmeni, tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 10. tabulā, 2010. gadā Savienības ražošanas nozare guva samērīgu peļņu. Tādēļ tikai pats patēriņa samazinājums Savienībā IP laikā nevarēja būt radījis zaudējumus, kas Savienības ražošanas nozarei tika nodarīti IP laikā. Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikā 2010.–2012. gadam samazinājās par 26,6 %, savukārt Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās par 318 %. Visbeidzot, ja patēriņa kritums IP laikā būtu radījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, samazinājumam būtu bijis jāietekmē arī Ķīnas izcelsmes imports. Tomēr tas acīmredzami tā nebija. Gluži pretēji – IP laikā Ķīnas izcelsmes imports būtiski palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas ziņā. |
| --- | --- |

(104)

Turklāt IP laikā patēriņš Savienībā joprojām bija līmenī, kas salīdzināms ar 2010. gada līmeni, tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 10. tabulā, 2010. gadā Savienības ražošanas nozare guva samērīgu peļņu. Tādēļ tikai pats patēriņa samazinājums Savienībā IP laikā nevarēja būt radījis zaudējumus, kas Savienības ražošanas nozarei tika nodarīti IP laikā. Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikā 2010.–2012. gadam samazinājās par 26,6 %, savukārt Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās par 318 %. Visbeidzot, ja patēriņa kritums IP laikā būtu radījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, samazinājumam būtu bijis jāietekmē arī Ķīnas izcelsmes imports. Tomēr tas acīmredzami tā nebija. Gluži pretēji – IP laikā Ķīnas izcelsmes imports būtiski palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas ziņā.

| (105) | Tāpēc Komisija noraida minēto apgalvojumu un apstiprina pagaidu regulas 141. un 142. apsvērumā izdarītos secinājumus. |
| --- | --- |

(105)

Tāpēc Komisija noraida minēto apgalvojumu un apstiprina pagaidu regulas 141. un 142. apsvērumā izdarītos secinājumus.

| (106) | Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kas atspoguļota pagaidu regulas 4. tabulā, Komisija uzskata, ka tās palielināšanās nepārprotami bija saistīta ar līdz pat 2011. gadam novērojamo patēriņa palielināšanās tendenci Savienībā. |
| --- | --- |

(106)

Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kas atspoguļota pagaidu regulas 4. tabulā, Komisija uzskata, ka tās palielināšanās nepārprotami bija saistīta ar līdz pat 2011. gadam novērojamo patēriņa palielināšanās tendenci Savienībā.

| (107) | Komisija arī konstatēja, ka galvenais iemesls, kādēļ ražošanas jauda no 2011. gada līdz IP beigām palielinājās par 12,5 %, bija viena uzņēmuma ienākšana solārā stikla tirgū, līdz ar ko visu pārējo tirgū esošo uzņēmumu ražošanas jauda šajā periodā nedaudz samazinājās. |
| --- | --- |

(107)

Komisija arī konstatēja, ka galvenais iemesls, kādēļ ražošanas jauda no 2011. gada līdz IP beigām palielinājās par 12,5 %, bija viena uzņēmuma ienākšana solārā stikla tirgū, līdz ar ko visu pārējo tirgū esošo uzņēmumu ražošanas jauda šajā periodā nedaudz samazinājās.

| (108) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka kopumā Savienības ražošanas nozares jaudas attīstības tendence bija saistīta ar patēriņa attīstību Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka Savienības ražošanas nozares lielā ražošanas jauda, kas jau attiecīgā perioda sākumā bija augsta un saglabājās augsta IP laikā, nevar izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(108)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka kopumā Savienības ražošanas nozares jaudas attīstības tendence bija saistīta ar patēriņa attīstību Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka Savienības ražošanas nozares lielā ražošanas jauda, kas jau attiecīgā perioda sākumā bija augsta un saglabājās augsta IP laikā, nevar izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (109) | Pēc galīgās informācijas atklāšanas vairākas personas apgalvoja, ka Komisija neesot ņēmusi vērā iespējamo jaudas pārpalikumu kā būtisku kaitējuma cēloni. Attiecīgajā periodā jaudas pieaugums, kā apgalvots, nav bijis pamatojams ar patēriņa pieaugumu, jo Savienības ražošanas nozare esot saskārusies ar pastāvīgu, ļoti lielu plaisu starp ražošanas jaudu un patēriņu, kas, viņuprāt, neliecinot par ekonomisko dzīvotspēju. Turklāt viena persona apgalvoja, ka tirgus jaunpienācējs laikā no 2011. gada līdz IP beigām esot palielinājis nodarīto kaitējumu, paaugstinot vietējo konkurenci. |
| --- | --- |

(109)

Pēc galīgās informācijas atklāšanas vairākas personas apgalvoja, ka Komisija neesot ņēmusi vērā iespējamo jaudas pārpalikumu kā būtisku kaitējuma cēloni. Attiecīgajā periodā jaudas pieaugums, kā apgalvots, nav bijis pamatojams ar patēriņa pieaugumu, jo Savienības ražošanas nozare esot saskārusies ar pastāvīgu, ļoti lielu plaisu starp ražošanas jaudu un patēriņu, kas, viņuprāt, neliecinot par ekonomisko dzīvotspēju. Turklāt viena persona apgalvoja, ka tirgus jaunpienācējs laikā no 2011. gada līdz IP beigām esot palielinājis nodarīto kaitējumu, paaugstinot vietējo konkurenci.

| (110) | Tika arī apgalvots, ka zemais jaudas izmantojuma līmenis esot izrietējis no sarūkošā patēriņa Savienībā, palielinātās ražošanas jaudas un eksporta pārdošanas apjoma samazināšanās. Šis zemais izmantošanas līmenis esot radījis augstas nemainīgās izmaksas, kas, pēc minētās personas domām, esot nopietni ietekmējis Savienības solārā stikla ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(110)

Tika arī apgalvots, ka zemais jaudas izmantojuma līmenis esot izrietējis no sarūkošā patēriņa Savienībā, palielinātās ražošanas jaudas un eksporta pārdošanas apjoma samazināšanās. Šis zemais izmantošanas līmenis esot radījis augstas nemainīgās izmaksas, kas, pēc minētās personas domām, esot nopietni ietekmējis Savienības solārā stikla ražošanas nozari.

| (111) | Komisija norāda, ka visas Savienības ražošanas nozares jaudas līmenis visa attiecīgajā perioda laikā pastāvīgi ir bijis lielāks par kopējo patēriņu Savienībā. Tomēr tas nav liedzis atlasītajiem Savienības ražošanas nozares uzņēmumiem gūt peļņu divu gadu laikā pirms IP, savukārt ievērojami zaudējumi 14,5 % apmērā tika ciesti tikai IP laikā. |
| --- | --- |

(111)

Komisija norāda, ka visas Savienības ražošanas nozares jaudas līmenis visa attiecīgajā perioda laikā pastāvīgi ir bijis lielāks par kopējo patēriņu Savienībā. Tomēr tas nav liedzis atlasītajiem Savienības ražošanas nozares uzņēmumiem gūt peļņu divu gadu laikā pirms IP, savukārt ievērojami zaudējumi 14,5 % apmērā tika ciesti tikai IP laikā.

| (112) | Turklāt atlasīto Savienības ražotāju jauda no 2010. līdz 2011. gadam palielinājās tikai par 4 % un no 2011. gada līdz IP par 2,6 %, kā rezultātā no 2010. gada līdz IP jauda kopumā nedaudz pieauga par 6,7 %. |
| --- | --- |

(112)

Turklāt atlasīto Savienības ražotāju jauda no 2010. līdz 2011. gadam palielinājās tikai par 4 % un no 2011. gada līdz IP par 2,6 %, kā rezultātā no 2010. gada līdz IP jauda kopumā nedaudz pieauga par 6,7 %.

| (113) | Līdz ar to visā attiecīgajā periodā pastāvēja patēriņa un jaudas atšķirība, un, lai gan jauda bija nedaudz lielāka IP laikā, ar to nevar izskaidrot lielos zaudējumus, ko IP laikā piedzīvojuši atlasītie uzņēmumi. Līdz ar to Komisija noraida apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares jauda nav ekonomiski dzīvotspējīga. |
| --- | --- |

(113)

Līdz ar to visā attiecīgajā periodā pastāvēja patēriņa un jaudas atšķirība, un, lai gan jauda bija nedaudz lielāka IP laikā, ar to nevar izskaidrot lielos zaudējumus, ko IP laikā piedzīvojuši atlasītie uzņēmumi. Līdz ar to Komisija noraida apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares jauda nav ekonomiski dzīvotspējīga.

| (114) | Attiecībā uz argumentu, ka tirgus jaunpienācējs 2012. gadā palielināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija norāda, ka minētajam jaunpienācējam, neraugoties uz tā uzstādīto lielo ražošanas jaudu, IP laikā bija ļoti ierobežots ražošanas un pārdošanas apjoms aptuveni 2 % apmērā no ES kopējā pārdošanas apjoma. Līdz ar to tā ienākšana tirgū gandrīz neietekmēja Savienības ražošanas nozares kopējos rādītājus, izņemot to, ka tas radīja ievērojami palielināja Savienības ražošanas nozares jaudas un jaudas izmantojuma datus. Patiesi, ja neņem vērā šā uzņēmuma datus, visu pārējo Savienības ražotāju jauda 2011.–2012. gadam faktiski samazinājās. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz argumentu, ka tirgus jaunpienācējs 2012. gadā palielināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija norāda, ka minētajam jaunpienācējam, neraugoties uz tā uzstādīto lielo ražošanas jaudu, IP laikā bija ļoti ierobežots ražošanas un pārdošanas apjoms aptuveni 2 % apmērā no ES kopējā pārdošanas apjoma. Līdz ar to tā ienākšana tirgū gandrīz neietekmēja Savienības ražošanas nozares kopējos rādītājus, izņemot to, ka tas radīja ievērojami palielināja Savienības ražošanas nozares jaudas un jaudas izmantojuma datus. Patiesi, ja neņem vērā šā uzņēmuma datus, visu pārējo Savienības ražotāju jauda 2011.–2012. gadam faktiski samazinājās.

| (115) | Turklāt izmeklēšanā netika apstiprināts fakts, ka solārā stikla ražošanas nozari spēcīgi ietekmē nemainīgās izmaksas. Patiesībā atlasīto Savienības ražotāju vidējās nemainīgās izmaksas bija 25–35 % no kopējām ražošanas izmaksām IP laikā. Iepriekšējos gados – 2010. un 2011. gadā – nemainīgo izmaksu procents bija nedaudz zemāks, taču joprojām tajā pašā diapazonā. Tas skaidri liecina par to, ka lielā jauda IP laikā acīmredzami ietekmēja ražošanas izmaksas, bet tās ietekme nebija būtiska un ar to nevar izskaidrot lielos zaudējumus, kas radās IP laikā, jo īpaši salīdzinājumā ar iepriekšējos gados gūto peļņu. Turklāt IP laikā atlasīto Savienības ražotāju jaudas izmantojuma līmenis samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, bet joprojām bija 65 % līmenī. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt izmeklēšanā netika apstiprināts fakts, ka solārā stikla ražošanas nozari spēcīgi ietekmē nemainīgās izmaksas. Patiesībā atlasīto Savienības ražotāju vidējās nemainīgās izmaksas bija 25–35 % no kopējām ražošanas izmaksām IP laikā. Iepriekšējos gados – 2010. un 2011. gadā – nemainīgo izmaksu procents bija nedaudz zemāks, taču joprojām tajā pašā diapazonā. Tas skaidri liecina par to, ka lielā jauda IP laikā acīmredzami ietekmēja ražošanas izmaksas, bet tās ietekme nebija būtiska un ar to nevar izskaidrot lielos zaudējumus, kas radās IP laikā, jo īpaši salīdzinājumā ar iepriekšējos gados gūto peļņu. Turklāt IP laikā atlasīto Savienības ražotāju jaudas izmantojuma līmenis samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, bet joprojām bija 65 % līmenī.

| (116) | Visbeidzot, Komisija savā analīzē ir arī ņēmusi vērā, ka uzstādīto jaudu var pielāgot citu šajā izmeklēšanā neietilpstošu veidu stikla ražošanai. Tādēļ arī šā aspekta dēļ Komisija nepiekrīt ieinteresētajai personai, ka uzstādītā lielā jauda nav ekonomiski dzīvotspējīga. |
| --- | --- |

(116)

Visbeidzot, Komisija savā analīzē ir arī ņēmusi vērā, ka uzstādīto jaudu var pielāgot citu šajā izmeklēšanā neietilpstošu veidu stikla ražošanai. Tādēļ arī šā aspekta dēļ Komisija nepiekrīt ieinteresētajai personai, ka uzstādītā lielā jauda nav ekonomiski dzīvotspējīga.

| (117) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraida personu izteiktos apgalvojumus un atkārtoti norāda, ka patēriņa, jaudas un jaudas izmantojuma attīstība attiecīgajā periodā – analizēti gan atsevišķi, gan kumulatīvi – nav tāda, kas varētu izjaukt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(117)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraida personu izteiktos apgalvojumus un atkārtoti norāda, ka patēriņa, jaudas un jaudas izmantojuma attīstība attiecīgajā periodā – analizēti gan atsevišķi, gan kumulatīvi – nav tāda, kas varētu izjaukt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām.

2.4.   Tendences saistībā ar saules enerģijas moduļiem

| (118) | Divas personas apgalvoja, ka papildus norisēm saistībā ar attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības ražošanas nozarei kaitējumu nodarījis arī saules enerģijas moduļu patēriņa kritums un šīs nozares zaudējumi 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā. Saules enerģijas paneļu ražotāju finansiālo grūtību ietekme uz solārā stikla tirgu, kā apgalvots, esot sākusi parādīties 2011. gada beigās un 2012. gadā, ņemot vērā nepieciešamo laika nobīdi starp abiem notikumiem. |
| --- | --- |

(118)

Divas personas apgalvoja, ka papildus norisēm saistībā ar attiecīgā ražojuma patēriņu Savienības ražošanas nozarei kaitējumu nodarījis arī saules enerģijas moduļu patēriņa kritums un šīs nozares zaudējumi 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā. Saules enerģijas paneļu ražotāju finansiālo grūtību ietekme uz solārā stikla tirgu, kā apgalvots, esot sākusi parādīties 2011. gada beigās un 2012. gadā, ņemot vērā nepieciešamo laika nobīdi starp abiem notikumiem.

| (119) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atkārtoja tos pašus argumentus. |
| --- | --- |

(119)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atkārtoja tos pašus argumentus.

| (120) | Komisija pagaidu regulas 143. apsvērumā secināja, ka saules enerģijas moduļu jomā novērotās tendences patiesi būtiski ietekmē solārā stikla patēriņu, jo 80–85 % solārā stikla tiek pārdots saules enerģijas moduļu (kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu) ražotājiem. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 143. un 144. apsvērumā, saules enerģijas moduļu patēriņš attiecīgajā periodā, proti, 2009.–2012. gadam, pastāvīgi pieauga, un, lai gan tas 2012. gadā samazinājās, patēriņa līmenis joprojām bija par 221 % lielāks nekā 2009. gadā un par 44 % lielāks nekā 2010. gadā (7). Turklāt tika konstatēts, ka regulēto tarifu samazinājumi 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā nebija izjaukuši cēloņsakarību starp saules enerģijas moduļu importu par dempinga cenām un konstatēto būtisko kaitējumu (8), jo laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam pieprasījums pēc saules enerģijas moduļiem joprojām saglabājās salīdzinoši liels. |
| --- | --- |

(120)

Komisija pagaidu regulas 143. apsvērumā secināja, ka saules enerģijas moduļu jomā novērotās tendences patiesi būtiski ietekmē solārā stikla patēriņu, jo 80–85 % solārā stikla tiek pārdots saules enerģijas moduļu (kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu) ražotājiem. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 143. un 144. apsvērumā, saules enerģijas moduļu patēriņš attiecīgajā periodā, proti, 2009.–2012. gadam, pastāvīgi pieauga, un, lai gan tas 2012. gadā samazinājās, patēriņa līmenis joprojām bija par 221 % lielāks nekā 2009. gadā un par 44 % lielāks nekā 2010. gadā (7). Turklāt tika konstatēts, ka regulēto tarifu samazinājumi 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā nebija izjaukuši cēloņsakarību starp saules enerģijas moduļu importu par dempinga cenām un konstatēto būtisko kaitējumu (8), jo laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam pieprasījums pēc saules enerģijas moduļiem joprojām saglabājās salīdzinoši liels.

| (121) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka saules enerģijas moduļu patēriņa līmeņa samazinājumu 2012. gadā atsevišķi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu izjaukt cēloņsakarību, kura noteikta starp ĶTR izcelsmes solārā stikla importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(121)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka saules enerģijas moduļu patēriņa līmeņa samazinājumu 2012. gadā atsevišķi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu izjaukt cēloņsakarību, kura noteikta starp ĶTR izcelsmes solārā stikla importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (122) | Tāpat, ņemot vērā to, ka saules enerģijas moduļu pieprasījums laikposmā 2009.–2012. gadam saglabājās samērā augsts un solārā stikla pieprasījums tajā pašā laika posmā palielinājās par 65 %, solāro moduļu ražotāju finanšu stāvokļa pasliktināšanās ietekmi uz solārā stikla patēriņu 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā atsevišķi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu izjaukt cēloņsakarību, kura noteikta starp ĶTR izcelsmes solārā stikla importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(122)

Tāpat, ņemot vērā to, ka saules enerģijas moduļu pieprasījums laikposmā 2009.–2012. gadam saglabājās samērā augsts un solārā stikla pieprasījums tajā pašā laika posmā palielinājās par 65 %, solāro moduļu ražotāju finanšu stāvokļa pasliktināšanās ietekmi uz solārā stikla patēriņu 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā atsevišķi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu izjaukt cēloņsakarību, kura noteikta starp ĶTR izcelsmes solārā stikla importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (123) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 144. apsvērumā izdarītais secinājums. |
| --- | --- |

(123)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 144. apsvērumā izdarītais secinājums.

2.5.   Secinājums par cēloņsakarību

| (124) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina tās konstatējumus pagaidu regulas 130.–133. apsvērumā par to, ka attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma imports IP laikā bija par dempinga cenām un samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Turklāt pastāv skaidri redzama sakritība laikā starp importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos un Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Imports par dempinga cenām tieši konkurēja ar Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja rentabilitāti un tirgus daļu. Citi iespējamie kaitējuma iemesli tika analizēti iepriekš, un tika konstatēts, ka neviens no tiem – analizēti gan atsevišķi, gan kumulatīvi – nebija tāds, lai izjauktu cēloņsakarību starp ĶTR izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina tās konstatējumus pagaidu regulas 130.–133. apsvērumā par to, ka attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma imports IP laikā bija par dempinga cenām un samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Turklāt pastāv skaidri redzama sakritība laikā starp importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos un Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Imports par dempinga cenām tieši konkurēja ar Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja rentabilitāti un tirgus daļu. Citi iespējamie kaitējuma iemesli tika analizēti iepriekš, un tika konstatēts, ka neviens no tiem – analizēti gan atsevišķi, gan kumulatīvi – nebija tāds, lai izjauktu cēloņsakarību starp ĶTR izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (125) | Jauni pierādījumi, kas mainītu šo secinājumu, netika sniegti un citas piezīmes attiecībā uz secinājumu par cēloņsakarību netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 145. un 146. apsvērumu. |
| --- | --- |

(125)

Jauni pierādījumi, kas mainītu šo secinājumu, netika sniegti un citas piezīmes attiecībā uz secinājumu par cēloņsakarību netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 145. un 146. apsvērumu.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (126) | Piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 148.–151. apsvērumu. |
| --- | --- |

(126)

Piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 148.–151. apsvērumu.

2.   Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses

| (127) | Piezīmes par nesaistīto importētāju un tirgotāju interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 152., 153. un 154. apsvērumu. |
| --- | --- |

(127)

Piezīmes par nesaistīto importētāju un tirgotāju interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 152., 153. un 154. apsvērumu.

3.   Izejvielu piegādātāju intereses

| (128) | Piezīmes par izejvielu piegādātāju interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 155. apsvērumu. |
| --- | --- |

(128)

Piezīmes par izejvielu piegādātāju interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 155. apsvērumu.

4.   Lietotāju intereses

| (129) | Pieteicās viens lietotājs un norādīja, ka antidempinga pasākumi to neietekmēs, jo tas nav izmantojis ĶTR ražotu solāro stiklu un neplāno to darīt. |
| --- | --- |

(129)

Pieteicās viens lietotājs un norādīja, ka antidempinga pasākumi to neietekmēs, jo tas nav izmantojis ĶTR ražotu solāro stiklu un neplāno to darīt.

| (130) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana Ķīnas izcelsmes solārajam stiklam varētu sniegt nelielu labumu Savienības solārā stikla ražošanas nozarei, taču ievērojami kaitēt Savienības FE un saules siltumenerģijas ražošanas nozarēm, jo tām par attiecīgo ražojumu būtu vairāk jāmaksā. Turklāt tas, iespējams, būtu pretrunā ar Savienības vides aizsardzības mērķi, jo tādējādi tiktu palielinātas FE moduļu un saules siltumenerģijas iekārtu cenas un atbalstīta solārā stikla ražošanas nozare, ko ražotājs eksportētājs uzskata par energoietilpīgu. |
| --- | --- |

(130)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana Ķīnas izcelsmes solārajam stiklam varētu sniegt nelielu labumu Savienības solārā stikla ražošanas nozarei, taču ievērojami kaitēt Savienības FE un saules siltumenerģijas ražošanas nozarēm, jo tām par attiecīgo ražojumu būtu vairāk jāmaksā. Turklāt tas, iespējams, būtu pretrunā ar Savienības vides aizsardzības mērķi, jo tādējādi tiktu palielinātas FE moduļu un saules siltumenerģijas iekārtu cenas un atbalstīta solārā stikla ražošanas nozare, ko ražotājs eksportētājs uzskata par energoietilpīgu.

| (131) | Kā noteikts pagaidu regulas 157. apsvērumā, antidempinga maksājumu noteikšanai būs tikai ļoti ierobežota ietekme (mazāk par 1 %) uz kopējām saules enerģijas moduļu izmaksām. Netika saņemti pierādījumi, kas liktu apšaubīt šīs analīzes precizitāti. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(131)

Kā noteikts pagaidu regulas 157. apsvērumā, antidempinga maksājumu noteikšanai būs tikai ļoti ierobežota ietekme (mazāk par 1 %) uz kopējām saules enerģijas moduļu izmaksām. Netika saņemti pierādījumi, kas liktu apšaubīt šīs analīzes precizitāti. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (132) | Citas piezīmes par Savienības interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 155.–159. apsvērumu. |
| --- | --- |

(132)

Citas piezīmes par Savienības interesēm netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 155.–159. apsvērumu.

5.   Konkurences aspekti

| (133) | Piezīmes par pagaidu regulas 160.–163. apsvērumā identificētajiem konkurences aspektiem netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina minētos pagaidu regulas apsvērumus. |
| --- | --- |

(133)

Piezīmes par pagaidu regulas 160.–163. apsvērumā identificētajiem konkurences aspektiem netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina minētos pagaidu regulas apsvērumus.

6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (134) | Piezīmes, kas varētu grozīt pagaidu regulā izklāstīto Savienības interešu analīzi, netika saņemtas. Tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 164. apsvērumu. |
| --- | --- |

(134)

Piezīmes, kas varētu grozīt pagaidu regulā izklāstīto Savienības interešu analīzi, netika saņemtas. Tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 164. apsvērumu.

G.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (135) | Vairākas ieinteresētās personas apšaubīja to, ka pagaidu regulas 167. apsvērumā Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa tiek norādīta 8,3 % apmērā, apgalvojot, ka tā esot pārlieku liela. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2010. gadā peļņas procents 8,3 % apmērā bija lielākais attiecīgajā periodā, jo 2010. gads bija veiksmīgākais gads FE ražošanas nozarei. Tās arī apgalvoja, ka bez antidempinga pasākumiem Savienības solārā stikla ražošanas nozarei esot neiespējami gūt tādu pašu peļņas procentu 2012. gadā, jo minētajā gadā globālā FE moduļu ražošanas nozarē – tostarp Savienības FE moduļu ražošanas nozarē – esot iestājusies liela recesija. |
| --- | --- |

(135)

Vairākas ieinteresētās personas apšaubīja to, ka pagaidu regulas 167. apsvērumā Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa tiek norādīta 8,3 % apmērā, apgalvojot, ka tā esot pārlieku liela. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2010. gadā peļņas procents 8,3 % apmērā bija lielākais attiecīgajā periodā, jo 2010. gads bija veiksmīgākais gads FE ražošanas nozarei. Tās arī apgalvoja, ka bez antidempinga pasākumiem Savienības solārā stikla ražošanas nozarei esot neiespējami gūt tādu pašu peļņas procentu 2012. gadā, jo minētajā gadā globālā FE moduļu ražošanas nozarē – tostarp Savienības FE moduļu ražošanas nozarē – esot iestājusies liela recesija.

| (136) | Komisija noraida šo apgalvojumu. Komisija kā mērķa peļņu izmantoja vidējo peļņu, ko atlasītie Savienības ražotāji bija guvuši 2010. gadā, kad attiecīgā ražojuma imports joprojām bija neliels un tādēļ vēl nevarēja izkropļot normālas konkurences apstākļus. Tādēļ peļņas procents, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, atbilst periodam, kad Savienības ražošanas nozare varēja pamatoti sagaidīt peļņu normālos konkurences apstākļos, kurus vēl nebija ietekmējis imports par dempinga cenām (9). |
| --- | --- |

(136)

Komisija noraida šo apgalvojumu. Komisija kā mērķa peļņu izmantoja vidējo peļņu, ko atlasītie Savienības ražotāji bija guvuši 2010. gadā, kad attiecīgā ražojuma imports joprojām bija neliels un tādēļ vēl nevarēja izkropļot normālas konkurences apstākļus. Tādēļ peļņas procents, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, atbilst periodam, kad Savienības ražošanas nozare varēja pamatoti sagaidīt peļņu normālos konkurences apstākļos, kurus vēl nebija ietekmējis imports par dempinga cenām (9).

| (137) | Visbeidzot, ciktāl tas attiecas uz solārā stikla ražošanas nozari, tās veiksmīgākais gads bija nevis 2010. gads, kā apgalvo minētās personas, bet gan 2011. gads, kad patēriņš Savienībā un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms bija vislielākais. |
| --- | --- |

(137)

Visbeidzot, ciktāl tas attiecas uz solārā stikla ražošanas nozari, tās veiksmīgākais gads bija nevis 2010. gads, kā apgalvo minētās personas, bet gan 2011. gads, kad patēriņš Savienībā un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms bija vislielākais.

| (138) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atkārtoti iesniedza savu apgalvojumu, apstrīdot peļņas procentu, kas tika izmantots kā mērķa peļņa. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu bijis jāņem vērā visi pārējie faktori, kas IP laikā ietekmēja rentabilitāti. Tā apgalvoja, ka samērīga mērķa peļņa nevarētu būt lielāka par 5 %. |
| --- | --- |

(138)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atkārtoti iesniedza savu apgalvojumu, apstrīdot peļņas procentu, kas tika izmantots kā mērķa peļņa. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu bijis jāņem vērā visi pārējie faktori, kas IP laikā ietekmēja rentabilitāti. Tā apgalvoja, ka samērīga mērķa peļņa nevarētu būt lielāka par 5 %.

| (139) | Komisija noraida minēto apgalvojumu šādu iemeslu dēļ. Izmantotā mērķa peļņa nav balstīta uz aplēsi, bet gan uz faktisko peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva pirms konkurences izkropļojumiem, kurus radīja Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām. Komisija uzskata, ka tā ir saprātīga peļņa, un ir ņēmusi vērā to, ka tirgus situācija nebija būtiski atšķirīga no IP, ja neņem vērā Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām. Šajā sakarā personas apgalvojums, ka patēriņš 2010. gadā bija daudz lielāks nekā 2012. gadā, faktiski ir nepatiess. Kā iepriekš norādīts E iedaļas 2.3. punktā, patēriņš 2010. gadā bija līdzīgā līmenī kā 2012. gadā. Turklāt Savienības ražošanas nozare 2010. gadā palielināja jaudu, ņemot vērā sagaidāmo patēriņa lielo pieaugumu, kas negatīvi ietekmēja tās peļņu minētajā gadā. Visbeidzot, ierosinātā mērķa peļņa 5 % apmērā ir pieņēmums, jo tā nav balstīta uz nekādiem datiem vai reāliem aprēķiniem un tāpēc tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(139)

Komisija noraida minēto apgalvojumu šādu iemeslu dēļ. Izmantotā mērķa peļņa nav balstīta uz aplēsi, bet gan uz faktisko peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva pirms konkurences izkropļojumiem, kurus radīja Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām. Komisija uzskata, ka tā ir saprātīga peļņa, un ir ņēmusi vērā to, ka tirgus situācija nebija būtiski atšķirīga no IP, ja neņem vērā Ķīnas izcelsmes importu par dempinga cenām. Šajā sakarā personas apgalvojums, ka patēriņš 2010. gadā bija daudz lielāks nekā 2012. gadā, faktiski ir nepatiess. Kā iepriekš norādīts E iedaļas 2.3. punktā, patēriņš 2010. gadā bija līdzīgā līmenī kā 2012. gadā. Turklāt Savienības ražošanas nozare 2010. gadā palielināja jaudu, ņemot vērā sagaidāmo patēriņa lielo pieaugumu, kas negatīvi ietekmēja tās peļņu minētajā gadā. Visbeidzot, ierosinātā mērķa peļņa 5 % apmērā ir pieņēmums, jo tā nav balstīta uz nekādiem datiem vai reāliem aprēķiniem un tāpēc tiek noraidīta.

| (140) | Turpretim sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka peļņas procents esot pārāk zems un ka Komisijai tas būtu jāpalielina līdz 15 %, jo sūdzības iesniedzēja peļņa 2010. gadā bija lielāka par 10 %. Mazākais peļņas procents, ko pārējie atlasītie ES ražotāji, šķiet, esot guvuši 2010. gadā, neatspoguļojot, kā apgalvots, sagaidāmo peļņu, ko varētu gūt, ja nepastāvētu negodīgi tirgots imports. Visticamāk, pastāvot ar vadības politiku vai uzņēmumu problēmām saistīti iemesli – tostarp, iespējams, īstermiņa cenu politika, lai iegūtu tirgus daļu –, kas varētu izskaidrot, kāpēc šie uzņēmumi esot guvuši zemāku peļņas procentu minētajā gadā un kāpēc tie esot bijuši pirmie, kuriem kaitējumu nodarījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(140)

Turpretim sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka peļņas procents esot pārāk zems un ka Komisijai tas būtu jāpalielina līdz 15 %, jo sūdzības iesniedzēja peļņa 2010. gadā bija lielāka par 10 %. Mazākais peļņas procents, ko pārējie atlasītie ES ražotāji, šķiet, esot guvuši 2010. gadā, neatspoguļojot, kā apgalvots, sagaidāmo peļņu, ko varētu gūt, ja nepastāvētu negodīgi tirgots imports. Visticamāk, pastāvot ar vadības politiku vai uzņēmumu problēmām saistīti iemesli – tostarp, iespējams, īstermiņa cenu politika, lai iegūtu tirgus daļu –, kas varētu izskaidrot, kāpēc šie uzņēmumi esot guvuši zemāku peļņas procentu minētajā gadā un kāpēc tie esot bijuši pirmie, kuriem kaitējumu nodarījis imports par dempinga cenām.

| (141) | Komisija nepieņem šo apgalvojumu. Kā paskaidrots iepriekš šajā iedaļā, Komisija uzskata, ka visas Savienības ražošanas nozares vidējā peļņa 2010. gadā precīzi atspoguļo vidējo peļņu normālos konkurences apstākļos. Šis secinājums nav pretrunā ar faktu, ka daži Savienības ražošanas nozares dalībnieki ir pieņēmuši tādus lēmumus vadības līmenī, kuru rezultātā peļņas procents ir bijis mazāks vai lielāks nekā citiem šīs pašas nozares dalībniekiem. Patiesi, šādu atšķirību pastāvēšana ir būtiska uzņēmumu rīcības iezīme tirgus ekonomikā. |
| --- | --- |

(141)

Komisija nepieņem šo apgalvojumu. Kā paskaidrots iepriekš šajā iedaļā, Komisija uzskata, ka visas Savienības ražošanas nozares vidējā peļņa 2010. gadā precīzi atspoguļo vidējo peļņu normālos konkurences apstākļos. Šis secinājums nav pretrunā ar faktu, ka daži Savienības ražošanas nozares dalībnieki ir pieņēmuši tādus lēmumus vadības līmenī, kuru rezultātā peļņas procents ir bijis mazāks vai lielāks nekā citiem šīs pašas nozares dalībniekiem. Patiesi, šādu atšķirību pastāvēšana ir būtiska uzņēmumu rīcības iezīme tirgus ekonomikā.

| (142) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 166.–169. apsvērumā aprakstīto metodoloģiju. |
| --- | --- |

(142)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 166.–169. apsvērumā aprakstīto metodoloģiju.

2.   Galīgie pasākumi

| (143) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatētās kaitējuma starpības līmenī. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatētās kaitējuma starpības līmenī.

| (144) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka provizoriskie procentuālie nodokļi neesot bijuši efektīvi. Tādēļ tas lūdza Komisiju noteikt galīgos pasākumus minimālās importa cenas (“MIC”) veidā. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šāda MIC padarītu pasākumus efektīvākus, jo īpaši, ja tiktu noteiktas divas atšķirīgas MIC – viena solārajam stiklam ar pārklājumu un otra solārajam stiklam bez pārklājuma. Sūdzības iesniedzējs minēja šādus iemeslus. |
| --- | --- |

(144)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka provizoriskie procentuālie nodokļi neesot bijuši efektīvi. Tādēļ tas lūdza Komisiju noteikt galīgos pasākumus minimālās importa cenas (“MIC”) veidā. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šāda MIC padarītu pasākumus efektīvākus, jo īpaši, ja tiktu noteiktas divas atšķirīgas MIC – viena solārajam stiklam ar pārklājumu un otra solārajam stiklam bez pārklājuma. Sūdzības iesniedzējs minēja šādus iemeslus.

| (145) | Pirmkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pēc IP ražotāji eksportētāji stiklu ar pārklājumu esot pārdevuši ES tirgū par tādu pašu cenu, par kādu tie IP laikā esot pārdevuši solāro stiklu bez pārklājuma. Tas arī apgalvoja, ka stiklam ar pārklājumu esot lielākas ražošanas izmaksas nekā stiklam bez pārklājuma un tāpēc to parasti pārdodot par cenu, kas esot par 20–25 % lielāka nekā cena stiklam bez pārklājuma. |
| --- | --- |

(145)

Pirmkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pēc IP ražotāji eksportētāji stiklu ar pārklājumu esot pārdevuši ES tirgū par tādu pašu cenu, par kādu tie IP laikā esot pārdevuši solāro stiklu bez pārklājuma. Tas arī apgalvoja, ka stiklam ar pārklājumu esot lielākas ražošanas izmaksas nekā stiklam bez pārklājuma un tāpēc to parasti pārdodot par cenu, kas esot par 20–25 % lielāka nekā cena stiklam bez pārklājuma.

| (146) | Otrkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pēc IP Savienībā esot notikusi pieprasījuma pārorientēšanās no solārā stikla bez pārklājuma uz solāro stiklu ar pārklājumu. Lietotāji tā vietā, lai pirktu solāro stiklu bez pārklājuma, esot iepirkuši arvien lielāku daļu solārā stikla ar pārklājumu. Līdz ar to 2013. gada otrajā pusē solārais stikls esot veidojis gandrīz visu ĶTR izcelsmes importu uz ES, lai gan IP laikā situācija esot bijusi pretēja. |
| --- | --- |

(146)

Otrkārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pēc IP Savienībā esot notikusi pieprasījuma pārorientēšanās no solārā stikla bez pārklājuma uz solāro stiklu ar pārklājumu. Lietotāji tā vietā, lai pirktu solāro stiklu bez pārklājuma, esot iepirkuši arvien lielāku daļu solārā stikla ar pārklājumu. Līdz ar to 2013. gada otrajā pusē solārais stikls esot veidojis gandrīz visu ĶTR izcelsmes importu uz ES, lai gan IP laikā situācija esot bijusi pretēja.

| (147) | Antidempinga pasākumus patiesi var īstenot dažādos veidos. Lai gan Komisijai ir liela rīcības brīvība, izvēloties pasākumu veidu, to mērķis joprojām ir novērst kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi. |
| --- | --- |

(147)

Antidempinga pasākumus patiesi var īstenot dažādos veidos. Lai gan Komisijai ir liela rīcības brīvība, izvēloties pasākumu veidu, to mērķis joprojām ir novērst kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi.

| (148) | Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv būtiska atšķirība starp izmaksām un cenām solārajam stiklam bez pārklājuma un ar pārklājumu, jo atšķiras abu ražojumu tehniskās īpašības. Patiesi, solārais stikls ar pārklājumu, kas atkarībā no izmantotās tehnoloģijas var būt ar vienpusēju vai abpusēju pārklājumu, salīdzinājumā ar solāro stiklu bez pārklājuma palielina caurlaidību un tam varētu būt papildu pašattīrīšanās, prettraipu vai cietības īpašības. Kvalitatīvs solārais stikls bez pārklājuma var sasniegt līdz pat 92 % lielu saules enerģijas caurlaidību. Pārklājums var samazināt atspīdumu par aptuveni 3 % (katrā pusē) un līdz ar to palielināt vienpusēji pārklāta solārā stikla caurlaidību līdz maksimums 95 % un abpusēji pārklāta solārā stikla – līdz maksimums 98 %. |
| --- | --- |

(148)

Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pastāv būtiska atšķirība starp izmaksām un cenām solārajam stiklam bez pārklājuma un ar pārklājumu, jo atšķiras abu ražojumu tehniskās īpašības. Patiesi, solārais stikls ar pārklājumu, kas atkarībā no izmantotās tehnoloģijas var būt ar vienpusēju vai abpusēju pārklājumu, salīdzinājumā ar solāro stiklu bez pārklājuma palielina caurlaidību un tam varētu būt papildu pašattīrīšanās, prettraipu vai cietības īpašības. Kvalitatīvs solārais stikls bez pārklājuma var sasniegt līdz pat 92 % lielu saules enerģijas caurlaidību. Pārklājums var samazināt atspīdumu par aptuveni 3 % (katrā pusē) un līdz ar to palielināt vienpusēji pārklāta solārā stikla caurlaidību līdz maksimums 95 % un abpusēji pārklāta solārā stikla – līdz maksimums 98 %.

| (149) | IP laikā 81 % no ĶTR importētā solārā stikla, kas tika pārdots ES, bija bez pārklājuma, bet tikai 19 % bija ar pārklājumu. Cenu un izmaksu atšķirības, kas konstatētas starp solāro stiklu ar pārklājumu un bez pārklājuma, IP laikā bija aptuveni 30 % lielas. |
| --- | --- |

(149)

IP laikā 81 % no ĶTR importētā solārā stikla, kas tika pārdots ES, bija bez pārklājuma, bet tikai 19 % bija ar pārklājumu. Cenu un izmaksu atšķirības, kas konstatētas starp solāro stiklu ar pārklājumu un bez pārklājuma, IP laikā bija aptuveni 30 % lielas.

| (150) | Tomēr Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzēja sniegtie pierādījumi nebija pietiekami pamatoti. Turklāt Komisijas rīcībā nav pietiekamu pierādījumu vai datu no jebkādiem citiem avotiem, kas tai ļautu secināt, ka kopš pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanas pieprasījums ir pārorientējies no solārā stikla bez pārklājuma uz solāro stiklu ar pārklājumu un ka cenas – jo īpaši stikla ar pārklājumu cenas – ir ievērojami samazinājušās, kā to apgalvo sūdzības iesniedzējs. |
| --- | --- |

(150)

Tomēr Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzēja sniegtie pierādījumi nebija pietiekami pamatoti. Turklāt Komisijas rīcībā nav pietiekamu pierādījumu vai datu no jebkādiem citiem avotiem, kas tai ļautu secināt, ka kopš pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanas pieprasījums ir pārorientējies no solārā stikla bez pārklājuma uz solāro stiklu ar pārklājumu un ka cenas – jo īpaši stikla ar pārklājumu cenas – ir ievērojami samazinājušās, kā to apgalvo sūdzības iesniedzējs.

| (151) | Līdz ar to Komisija nevar pieņemt šo apgalvojumu un uzskata, ka MIC vietā ir lietderīgi piemērot procentuālo nodokli. Tomēr, lai risinātu iepriekš minētos jautājumus, tiks izveidoti divi dažādi Kopienas integrētā muitas tarifa kodi (“Taric kodi”) – viens solārajam stiklam ar pārklājumu un otrs solārajam stiklam bez pārklājuma. Tie ļautu Komisijai cieši uzraudzīt tirgus norises un noteiktā laikā izlemt, vai ir nepieciešami turpmāki pasākumi. |
| --- | --- |

(151)

Līdz ar to Komisija nevar pieņemt šo apgalvojumu un uzskata, ka MIC vietā ir lietderīgi piemērot procentuālo nodokli. Tomēr, lai risinātu iepriekš minētos jautājumus, tiks izveidoti divi dažādi Kopienas integrētā muitas tarifa kodi (“Taric kodi”) – viens solārajam stiklam ar pārklājumu un otrs solārajam stiklam bez pārklājuma. Tie ļautu Komisijai cieši uzraudzīt tirgus norises un noteiktā laikā izlemt, vai ir nepieciešami turpmāki pasākumi.

| (152) | Komisija arī atgādina, ka tā ir iepriekš īpašos apstākļos izmantojusi MIC, jo īpaši šādos gadījumos:






  — | īpaši augsta eksporta cena viena veida ražojumam, kas nozīmēja, ka attiecībā uz šo ražojuma veidu nepastāv dempings (10), |
| --- | --- | --- |

(152)

Komisija arī atgādina, ka tā ir iepriekš īpašos apstākļos izmantojusi MIC, jo īpaši šādos gadījumos:

—

īpaši augsta eksporta cena viena veida ražojumam, kas nozīmēja, ka attiecībā uz šo ražojuma veidu nepastāv dempings (10),

| — | tādi apsvērumi saistībā ar Savienības ražotāju ietekmi tirgū un tirgus daļu, kuru dēļ Savienības interešu labad bija nepieciešams nodrošināt, ka importa cenas nepārsniedz noteiktu līmeni (11). |
| --- | --- |

—

tādi apsvērumi saistībā ar Savienības ražotāju ietekmi tirgū un tirgus daļu, kuru dēļ Savienības interešu labad bija nepieciešams nodrošināt, ka importa cenas nepārsniedz noteiktu līmeni (11).

| (153) | Turklāt minimālās importa cenas ir izmantotas galvenokārt attiecībā uz homogēniem ražojumiem, nevis tādiem ražojumiem kā aplūkotais, kam ir daudz dažādu veidu. |
| --- | --- |

(153)

Turklāt minimālās importa cenas ir izmantotas galvenokārt attiecībā uz homogēniem ražojumiem, nevis tādiem ražojumiem kā aplūkotais, kam ir daudz dažādu veidu.

| (154) | Arī šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka minimālās importa cenas nav piemērotas šīs lietas gadījumā. |
| --- | --- |

(154)

Arī šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka minimālās importa cenas nav piemērotas šīs lietas gadījumā.

| (155) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs atkārtoja savu pieprasījumu par MIC noteikšanu un izteica piezīmes par 152.–156. apsvērumu, norādot turpmāko. |
| --- | --- |

(155)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs atkārtoja savu pieprasījumu par MIC noteikšanu un izteica piezīmes par 152.–156. apsvērumu, norādot turpmāko.

| (156) | Pirmkārt, minētie apsvērumi, kā apgalvots, nepievēršoties pasākumu veida efektivitātes apstāklim saistībā ar dempinga un subsidēšanas radīto kaitīgo ietekmi, kas arī esot pamatots iemesls, lai izmantotu MIC. |
| --- | --- |

(156)

Pirmkārt, minētie apsvērumi, kā apgalvots, nepievēršoties pasākumu veida efektivitātes apstāklim saistībā ar dempinga un subsidēšanas radīto kaitīgo ietekmi, kas arī esot pamatots iemesls, lai izmantotu MIC.

| (157) | Otrkārt, Komisija, kā apgalvots, neesot paskaidrojusi, kāpēc šie apstākļi ir būtiski šajā gadījumā un kāpēc tie ir svarīgāki par ES ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(157)

Otrkārt, Komisija, kā apgalvots, neesot paskaidrojusi, kāpēc šie apstākļi ir būtiski šajā gadījumā un kāpēc tie ir svarīgāki par ES ražošanas nozares interesēm.

| (158) | Treškārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgais ražojums esot pietiekami homogēns, lai MIC varētu praktiski pārvaldīt, jo abiem galvenajiem ražojuma veidiem esot skaidri atšķirīgas iezīmes, kas ļaujot veikt atbilstošu cenu diferenciāciju un īstenot vieglu pārvaldību un uzraudzību, jo īpaši tāpēc, ka pašlaik gandrīz visu importu veidojot solārais stikls ar pārklājumu. |
| --- | --- |

(158)

Treškārt, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgais ražojums esot pietiekami homogēns, lai MIC varētu praktiski pārvaldīt, jo abiem galvenajiem ražojuma veidiem esot skaidri atšķirīgas iezīmes, kas ļaujot veikt atbilstošu cenu diferenciāciju un īstenot vieglu pārvaldību un uzraudzību, jo īpaši tāpēc, ka pašlaik gandrīz visu importu veidojot solārais stikls ar pārklājumu.

| (159) | Attiecībā uz pirmo apgalvojumu, šķiet, ka pieprasījums patiesi varētu būt pārorientējies no solārā stikla bez pārklājuma uz solāro stiklu ar pārklājumu. Tomēr, tā kā netika sniegti nekādi papildu pierādījumi, Komisija nevar secināt, ka – jo īpaši solārā stikla ar pārklājumu – cenas ir ievērojami samazinājušās. Līdz ar to Komisijai nav iemesla mainīt tās iepriekšējo secinājumu, ka procentuālie nodokļi ir piemērotāki, lai novērstu dempinga un subsidēšanas radīto kaitīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz pirmo apgalvojumu, šķiet, ka pieprasījums patiesi varētu būt pārorientējies no solārā stikla bez pārklājuma uz solāro stiklu ar pārklājumu. Tomēr, tā kā netika sniegti nekādi papildu pierādījumi, Komisija nevar secināt, ka – jo īpaši solārā stikla ar pārklājumu – cenas ir ievērojami samazinājušās. Līdz ar to Komisijai nav iemesla mainīt tās iepriekšējo secinājumu, ka procentuālie nodokļi ir piemērotāki, lai novērstu dempinga un subsidēšanas radīto kaitīgo ietekmi.

| (160) | Attiecībā uz otro apgalvojumu jānorāda – attiecīgo apsvērumu mērķis bija demonstrēt to, ka Komisija neuzskata, ka šis gadījums ir piemērots MIC noteikšanai, ja vien sūdzības iesniedzēja izteiktie apgalvojumi netiek pamatoti sīkāk. Tā kā tas netika izdarīts, Komisija neuzskata par nepieciešamu sīkāk analizēt iespējamas MIC sniegto labumu saistībā ar ES ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz otro apgalvojumu jānorāda – attiecīgo apsvērumu mērķis bija demonstrēt to, ka Komisija neuzskata, ka šis gadījums ir piemērots MIC noteikšanai, ja vien sūdzības iesniedzēja izteiktie apgalvojumi netiek pamatoti sīkāk. Tā kā tas netika izdarīts, Komisija neuzskata par nepieciešamu sīkāk analizēt iespējamas MIC sniegto labumu saistībā ar ES ražošanas nozares interesēm.

| (161) | Attiecībā uz trešo piezīmi jānorāda, ka sūdzības iesniedzējs nav apskatījis dažādos ražojumu veidus, ko Komisija definējusi izmeklēšanā, un nav pierādījis, ka nepastāv cenas starpība. Arī ražotāju eksportētāju izteiktais saistību piedāvājums, kurā paredzētas dažādas MIC, norāda, ka šīs atšķirības ir reālas. Tādēļ minētais apgalvojums tiek noraidīts. Jebkurā gadījumā, pat ja Komisija atzītu, ka attiecīgais ražojums var būt samērā homogēns, tā uzskata, ka šis jautājums nav svarīgs, jo Komisija MIC pieprasījumu noraida arī divu iepriekš minēto iemeslu dēļ. Turklāt Komisija atgādina, ka tā tikai izņēmuma gadījumos var ņemt vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas (sk. pamatregulas 6. panta 1. punktu). Sūdzības iesniedzēji nav pierādījuši, ka šī situācija ir tik ārkārtēja un ka citi pieejamie līdzekļi, piemēram, uzraudzība ar papildu Taric kodu izveidošanas palīdzību, nebūtu pietiekama. |
| --- | --- |

(161)

Attiecībā uz trešo piezīmi jānorāda, ka sūdzības iesniedzējs nav apskatījis dažādos ražojumu veidus, ko Komisija definējusi izmeklēšanā, un nav pierādījis, ka nepastāv cenas starpība. Arī ražotāju eksportētāju izteiktais saistību piedāvājums, kurā paredzētas dažādas MIC, norāda, ka šīs atšķirības ir reālas. Tādēļ minētais apgalvojums tiek noraidīts. Jebkurā gadījumā, pat ja Komisija atzītu, ka attiecīgais ražojums var būt samērā homogēns, tā uzskata, ka šis jautājums nav svarīgs, jo Komisija MIC pieprasījumu noraida arī divu iepriekš minēto iemeslu dēļ. Turklāt Komisija atgādina, ka tā tikai izņēmuma gadījumos var ņemt vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas (sk. pamatregulas 6. panta 1. punktu). Sūdzības iesniedzēji nav pierādījuši, ka šī situācija ir tik ārkārtēja un ka citi pieejamie līdzekļi, piemēram, uzraudzība ar papildu Taric kodu izveidošanas palīdzību, nebūtu pietiekama.

| (162) | Tādējādi Komisija ar šo noraida minētos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(162)

Tādējādi Komisija ar šo noraida minētos apgalvojumus.

| (163) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki saules enerģijas moduļu ražotāji arī pieprasīja MIC. To galvenās bažas bija šādas:






  — | pēc IP solārā stikla ražošanas jauda esot ievērojami samazinājusies, un daudzi Savienības ražotāji neatgriezeniski aizgājuši no tirgus. Vienīgie trīs tirgū palikušie Savienības ražotāji vairs nespējot segt vairāk nekā 50 % no pieprasījuma Eiropā. Tādējādi saules enerģijas moduļu ražotājiem esot nepieciešams segt to vajadzības ar piegādēm no ĶTR. Viens lietotājs apgalvoja, ka tas būtu spiests paļauties uz piegādēm tikai no viena vai diviem Savienības ražotājiem, kas varētu nodrošināt nepieciešamās ražojuma tehniskās specifikācijas, |
| --- | --- | --- |

(163)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairāki saules enerģijas moduļu ražotāji arī pieprasīja MIC. To galvenās bažas bija šādas:

—

pēc IP solārā stikla ražošanas jauda esot ievērojami samazinājusies, un daudzi Savienības ražotāji neatgriezeniski aizgājuši no tirgus. Vienīgie trīs tirgū palikušie Savienības ražotāji vairs nespējot segt vairāk nekā 50 % no pieprasījuma Eiropā. Tādējādi saules enerģijas moduļu ražotājiem esot nepieciešams segt to vajadzības ar piegādēm no ĶTR. Viens lietotājs apgalvoja, ka tas būtu spiests paļauties uz piegādēm tikai no viena vai diviem Savienības ražotājiem, kas varētu nodrošināt nepieciešamās ražojuma tehniskās specifikācijas,

| — | pašlaik ierosinātie maksājumi būtiski palielinātu saules enerģijas moduļu ražošanas izmaksas (par aptuveni 3 centiem par vienu vatu, kas, kā apgalvots, esot pieci procenti no MIC, kuras noteiktas saules enerģijas paneļu gadījumā), |
| --- | --- |

—

pašlaik ierosinātie maksājumi būtiski palielinātu saules enerģijas moduļu ražošanas izmaksas (par aptuveni 3 centiem par vienu vatu, kas, kā apgalvots, esot pieci procenti no MIC, kuras noteiktas saules enerģijas paneļu gadījumā),

| — | MIC vajadzētu būt izveidotām tā, lai tās nepalielinātu solāro moduļu izmaksas ES. |
| --- | --- |

—

MIC vajadzētu būt izveidotām tā, lai tās nepalielinātu solāro moduļu izmaksas ES.

| (164) | Attiecībā uz pirmo argumentu Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka tie Savienības ražotāji, kuri samazinājuši vai uz laiku pārtraukuši ražošanu, nevarētu atsākt savu uzņēmējdarbību ar pilnu jaudu tad, kad imports atkal tiks veikts par taisnīgām cenām. Kā aprakstīts 106.–112. apsvērumā iepriekš, Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama jauda, lai apmierinātu visu patēriņu Savienībā. Tāpēc šī sūdzība tiek noraidīta. Komisija noraida arī viena lietotāja apgalvojumu, ka tas būtu spiests paļauties uz piegādēm tikai no viena vai diviem Savienības ražotājiem. Patiesībā Ķīnas ražotāji eksportētāji joprojām spētu apgādāt Savienības tirgu. Ar antidempinga pasākumiem – neatkarīgi no to veida – būtu jānodrošina, ka imports tiek veikts par godīgām cenām, nevis jāpārtrauc viss ĶTR izcelsmes imports. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz pirmo argumentu Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka tie Savienības ražotāji, kuri samazinājuši vai uz laiku pārtraukuši ražošanu, nevarētu atsākt savu uzņēmējdarbību ar pilnu jaudu tad, kad imports atkal tiks veikts par taisnīgām cenām. Kā aprakstīts 106.–112. apsvērumā iepriekš, Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama jauda, lai apmierinātu visu patēriņu Savienībā. Tāpēc šī sūdzība tiek noraidīta. Komisija noraida arī viena lietotāja apgalvojumu, ka tas būtu spiests paļauties uz piegādēm tikai no viena vai diviem Savienības ražotājiem. Patiesībā Ķīnas ražotāji eksportētāji joprojām spētu apgādāt Savienības tirgu. Ar antidempinga pasākumiem – neatkarīgi no to veida – būtu jānodrošina, ka imports tiek veikts par godīgām cenām, nevis jāpārtrauc viss ĶTR izcelsmes imports.

| (165) | Attiecībā uz otro argumentu lietotāji neiesniedza nekādus pierādījumus, kas apstiprinātu viņu apgalvojumu. Turpretim Komisija pagaidu regulas 157. apsvērumā konstatēja, ka pasākumu ietekme būtu mazāka par 1 % no kopējām to saules enerģijas moduļu izmaksām, ko ražojuši uzņēmumi, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Līdz ar to minētais apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(165)

Attiecībā uz otro argumentu lietotāji neiesniedza nekādus pierādījumus, kas apstiprinātu viņu apgalvojumu. Turpretim Komisija pagaidu regulas 157. apsvērumā konstatēja, ka pasākumu ietekme būtu mazāka par 1 % no kopējām to saules enerģijas moduļu izmaksām, ko ražojuši uzņēmumi, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Līdz ar to minētais apgalvojums tiek noraidīts.

| (166) | Tādēļ nav nepieciešams pieņemt nostāju attiecībā uz trešo jautājumu, ko izvirzījis saules enerģijas moduļu ražotājs. |
| --- | --- |

(166)

Tādēļ nav nepieciešams pieņemt nostāju attiecībā uz trešo jautājumu, ko izvirzījis saules enerģijas moduļu ražotājs.

| (167) | Vienlaicīgi ar antidempinga izmeklēšanu tika veikta antisubsidēšanas izmeklēšana. Ņemot vērā noteikumu par mazākā maksājuma piemērošanu un to, ka galīgās subsīdiju starpības ir mazākas par kaitējuma novēršanas līmeni, Komisijai galīgais kompensācijas maksājums būtu jānosaka konstatētās galīgās subsīdijas starpības līmenī un tad jānosaka galīgais antidempinga maksājums līdz attiecīgā kaitējuma novēršanas līmenim. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteikta šāda maksājumu likme.










  Uzņēmums | Subsīdijas starpība | Dempinga starpība | Kaitējuma novēršanas līmenis | Kompensācijas maksājums | Antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 3,2 % | 83,1 % | 39,3 % | 3,2 % | 36,1 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 17,1 % | 78,4 % | 26,2 % | 17,1 % | 9,1 % |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 12,8 % | 90,1 % | 42,1 % | 12,8 % | 29,3 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 16,7 % | 41,6 % | 17,1 % | 16,7 % | 0,4 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 12,4 % | 84,7 % | 36,5 % | 12,4 % | 24,1 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 17,1 % | 90,1 % | 42,1 % | 17,1 % | 25,0 % |

(167)

Vienlaicīgi ar antidempinga izmeklēšanu tika veikta antisubsidēšanas izmeklēšana. Ņemot vērā noteikumu par mazākā maksājuma piemērošanu un to, ka galīgās subsīdiju starpības ir mazākas par kaitējuma novēršanas līmeni, Komisijai galīgais kompensācijas maksājums būtu jānosaka konstatētās galīgās subsīdijas starpības līmenī un tad jānosaka galīgais antidempinga maksājums līdz attiecīgā kaitējuma novēršanas līmenim. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteikta šāda maksājumu likme.

Uzņēmums

Subsīdijas starpība

Dempinga starpība

Kaitējuma novēršanas līmenis

Kompensācijas maksājums

Antidempinga maksājums

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

3,2 %

83,1 %

39,3 %

3,2 %

36,1 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

17,1 %

78,4 %

26,2 %

17,1 %

9,1 %

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

12,8 %

90,1 %

42,1 %

12,8 %

29,3 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

16,7 %

41,6 %

17,1 %

16,7 %

0,4 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

12,4 %

84,7 %

36,5 %

12,4 %

24,1 %

Visi pārējie uzņēmumi

17,1 %

90,1 %

42,1 %

17,1 %

25,0 %

| (168) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši minētie uzņēmumi un līdz ar to konkrētās minētās juridiskās personas. Attiecīgajam importētajam ražojumam, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp subjekti, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevajadzētu gūt labumu no minētajām likmēm un uz to būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tā kā ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts (virs 80 %, sk. pagaidu regulas 15. apsvērumu), šī maksājuma likme ir balstīta uz visaugstāko atsevišķo kaitējuma starpību, kas noteikta atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Maksājums, ko piemēro “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās”, ir balstīts uz atlasīto eksportētāju vidējām svērtajām vērtībām un ir piemērojams visiem neatlasītajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās (izņemot Henan Yuhua, kam saskaņā ar tā pieprasījumu veikt individuālu pārbaudi (sk. pagaidu regulas 48. apsvērumu) piemēro individuāli noteiktu maksājumu). |
| --- | --- |

(168)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši minētie uzņēmumi un līdz ar to konkrētās minētās juridiskās personas. Attiecīgajam importētajam ražojumam, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp subjekti, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevajadzētu gūt labumu no minētajām likmēm un uz to būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tā kā ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts (virs 80 %, sk. pagaidu regulas 15. apsvērumu), šī maksājuma likme ir balstīta uz visaugstāko atsevišķo kaitējuma starpību, kas noteikta atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Maksājums, ko piemēro “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās”, ir balstīts uz atlasīto eksportētāju vidējām svērtajām vērtībām un ir piemērojams visiem neatlasītajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās (izņemot Henan Yuhua, kam saskaņā ar tā pieprasījumu veikt individuālu pārbaudi (sk. pagaidu regulas 48. apsvērumu) piemēro individuāli noteiktu maksājumu).

| (169) | Jebkura prasība piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (12), norādot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšējā tirgū un eksportu saistībā ar piemēram, minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības subjektos. Vajadzības gadījumā regulu var attiecīgi grozīt, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(169)

Jebkura prasība piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (12), norādot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšējā tirgū un eksportu saistībā ar piemēram, minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības subjektos. Vajadzības gadījumā regulu var attiecīgi grozīt, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķas maksājuma likmes.

3.   Saistības

| (170) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas trīs atlasītie ražotāji eksportētāji un uzņēmums Henan Yuhua piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Tie paredzēja atšķirīgas MIC, kas atbilst dažādiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(170)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas trīs atlasītie ražotāji eksportētāji un uzņēmums Henan Yuhua piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Tie paredzēja atšķirīgas MIC, kas atbilst dažādiem ražojuma veidiem.

| (171) | Komisija norāda, ka visu uzņēmumu ierosinātās MIC ir daudz zemākas par izmeklēšanas laikā noteiktajām cenām, kas nerada kaitējumu. Tāpēc Komisija neuzskata, ka tās ir noteiktas kaitējuma novēršanas līmenī saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(171)

Komisija norāda, ka visu uzņēmumu ierosinātās MIC ir daudz zemākas par izmeklēšanas laikā noteiktajām cenām, kas nerada kaitējumu. Tāpēc Komisija neuzskata, ka tās ir noteiktas kaitējuma novēršanas līmenī saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

| (172) | Pat ja tās būtu noteiktas kaitējuma novēršanas līmenī, atlasītie uzņēmumi ceturkšņa korekciju ir ierosinājuši tikai attiecībā uz solārā stikla ar pārklājumu cenu, pamatojoties uz cenu izmaiņām saules enerģijas moduļu tirgū. Komisija nevar piekrist šai indeksācijas metodei šādu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(172)

Pat ja tās būtu noteiktas kaitējuma novēršanas līmenī, atlasītie uzņēmumi ceturkšņa korekciju ir ierosinājuši tikai attiecībā uz solārā stikla ar pārklājumu cenu, pamatojoties uz cenu izmaiņām saules enerģijas moduļu tirgū. Komisija nevar piekrist šai indeksācijas metodei šādu iemeslu dēļ.

| (173) | Pirmkārt, visu ražojumu veidu cenas būtu regulāri koriģē, pretējā gadījumā starp solāro stiklu ar pārklājumu un solāro stiklu bez pārklājuma drīz var rasties mākslīgi izveidota cenu līmeņu atšķirība. Otrkārt, Komisija neuzskata, ka būtu lietderīgi solārā stikla cenas koriģēt, pamatojoties uz galīgo lietotāju cenām (proti, saules enerģijas moduļu cenām). Tas varētu radīt nepamatotu peļņas procenta ierobežošanu solārā stikla ražošanas nozarē, ja saules enerģijas moduļu cenas samazinātos, jo, piemēram, pazeminātos citu saules enerģijas moduļu komponentu cenas. |
| --- | --- |

(173)

Pirmkārt, visu ražojumu veidu cenas būtu regulāri koriģē, pretējā gadījumā starp solāro stiklu ar pārklājumu un solāro stiklu bez pārklājuma drīz var rasties mākslīgi izveidota cenu līmeņu atšķirība. Otrkārt, Komisija neuzskata, ka būtu lietderīgi solārā stikla cenas koriģēt, pamatojoties uz galīgo lietotāju cenām (proti, saules enerģijas moduļu cenām). Tas varētu radīt nepamatotu peļņas procenta ierobežošanu solārā stikla ražošanas nozarē, ja saules enerģijas moduļu cenas samazinātos, jo, piemēram, pazeminātos citu saules enerģijas moduļu komponentu cenas.

| (174) | Kopumā Komisija uzskata, ka MIC ir lietderīgi indeksēt ar izejvielu cenām. Tomēr šajā konkrētajā gadījumā netika konstatēts, ka kāda izejviela veidotu ievērojami lielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(174)

Kopumā Komisija uzskata, ka MIC ir lietderīgi indeksēt ar izejvielu cenām. Tomēr šajā konkrētajā gadījumā netika konstatēts, ka kāda izejviela veidotu ievērojami lielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām.

| (175) | Komisija arī konstatēja, ka IP laikā solārā stikla cenas ĶTR un Turcijā ir bijušas ievērojami nestabilas. |
| --- | --- |

(175)

Komisija arī konstatēja, ka IP laikā solārā stikla cenas ĶTR un Turcijā ir bijušas ievērojami nestabilas.

| (176) | Turklāt pastāv liels šķērskompensācijas risks, jo daži attiecīgie uzņēmumi attiecīgo ražojumu un citus ražojumus pārdod vieniem un tiem pašiem pircējiem. Visbeidzot, atlasīto uzņēmumu ierosinātās MIC, šķiet, neattiecas uz visiem produktu veidiem, ko ražo attiecīgie ražotāji eksportētāji. Minētie faktori padara saistību efektīvu īstenošanu neizpildāmu un grūti uzraugāmu. |
| --- | --- |

(176)

Turklāt pastāv liels šķērskompensācijas risks, jo daži attiecīgie uzņēmumi attiecīgo ražojumu un citus ražojumus pārdod vieniem un tiem pašiem pircējiem. Visbeidzot, atlasīto uzņēmumu ierosinātās MIC, šķiet, neattiecas uz visiem produktu veidiem, ko ražo attiecīgie ražotāji eksportētāji. Minētie faktori padara saistību efektīvu īstenošanu neizpildāmu un grūti uzraugāmu.

| (177) | Līdz ar to iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija noraida saistību piedāvājumus. |
| --- | --- |

(177)

Līdz ar to iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija noraida saistību piedāvājumus.

4.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (178) | Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga un kompensācijas maksājumu kombinētās galīgās likmes, būtu jāatbrīvo. |
| --- | --- |

(178)

Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga un kompensācijas maksājumu kombinētās galīgās likmes, būtu jāatbrīvo.

5.   Pasākumu izpilde

| (179) | Ja pēc galīgo pasākumu noteikšanas būtiski mainās tirgus apstākļi, Komisija pēc savas iniciatīvas var pārskatīt pasākumu veidu, lai izvērtētu to, vai ar pasākumiem tiek sasniegti plānotie rezultāti kaitējuma novēršanā un vai pasākumu veida maiņa ir pamatota. |
| --- | --- |

(179)

Ja pēc galīgo pasākumu noteikšanas būtiski mainās tirgus apstākļi, Komisija pēc savas iniciatīvas var pārskatīt pasākumu veidu, lai izvērtētu to, vai ar pasākumiem tiek sasniegti plānotie rezultāti kaitējuma novēršanā un vai pasākumu veida maiņa ir pamatota.

| (180) | Lai labāk novērstu pasākumu jebkādu iespējamo absorbciju, Komisija plāno nekavējoties sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu un var pakļaut importu reģistrācijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, ja tiktu sniegti pierādījumi par šādu rīcību. Saskaņā ar pamatregulas 12. panta 3. punktu noteikto maksājuma likmi var palielināt līdz pat divkāršam sākotnēji noteiktā maksājuma summas apmēram. |
| --- | --- |

(180)

Lai labāk novērstu pasākumu jebkādu iespējamo absorbciju, Komisija plāno nekavējoties sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu un var pakļaut importu reģistrācijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, ja tiktu sniegti pierādījumi par šādu rīcību. Saskaņā ar pamatregulas 12. panta 3. punktu noteikto maksājuma likmi var palielināt līdz pat divkāršam sākotnēji noteiktā maksājuma summas apmēram.

| (181) | Komisija arī izmantos valstu muitas iestāžu sniegto informāciju par importa uzraudzību, kā arī informāciju, ko dalībvalstis sniedz saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(181)

Komisija arī izmantos valstu muitas iestāžu sniegto informāciju par importa uzraudzību, kā arī informāciju, ko dalībvalstis sniedz saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.

| (182) | Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja atzinumu nesniedza, |
| --- | --- |

(182)

Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja atzinumu nesniedza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Galīgo antidempinga maksājumu nosaka tāda solārā stikla importam, kas sastāv no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3), kurš pašlaik atbilst KN kodam ex 7007 19 80 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Solārais stikls ar pārklājumu (vienpusēju vai abpusēju) atbilst Taric kodam 7007198019, un solārais stikls bez pārklājuma atbilst Taric kodam 7007198011.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas tiem ražojumiem, kas aprakstīti 1. punktā un ko ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildkods |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 36,1 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 9,1 % | B944 |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 29,3 % | B945 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 0,4 % | B 946 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un kas uzskaitīti I pielikumā | 24,1 % | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 25,0 % | B 999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildkods

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

36,1 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

9,1 %

B944

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

29,3 %

B945

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

0,4 %

B 946

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un kas uzskaitīti I pielikumā

24,1 %

Visi pārējie uzņēmumi

25,0 %

B 999

3.   Individuālās antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas 2. punktā minētajiem uzņēmumiem, piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kurš atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ar pagaidu antidempinga maksājumiem nodrošinātās summas galīgi iekasē atbilstīgi Komisijas Regulai (ES) Nr. 1205/2013 (13). Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma kombinētās likmes, kuras ietvertas iepriekš 1. panta 2. punktā, un kompensācijas maksājumus, kas pieņemti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 471/2014 (14), tiek atbrīvotas.

3. pants

Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

| — | tas izmeklēšanas periodā (no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu, |
| --- | --- |

—

tas izmeklēšanas periodā (no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,

| — | tas nav saistīts ne ar vienu tādu eksportētāju vai ražotāju Ķīnas Tautas Republikā, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, |
| --- | --- |

—

tas nav saistīts ne ar vienu tādu eksportētāju vai ražotāju Ķīnas Tautas Republikā, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,

| — | tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pasākumi ir balstīti, vai ka tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, |
| --- | --- |

—

tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pasākumi ir balstīti, vai ka tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jauno ražotāju eksportētāju tiem neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un kam līdz ar to piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 24,1 % apmērā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1205/2013, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 316, 27.11.2013., 8. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importu (OV C 58, 28.2.2013., 6. lpp.).

3

(4)  Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2012. gada 29. februāra Lēmums 2012/199/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 107, 19.4.2012., 5. lpp.).

4

(5)  http://www.fsolar.de/cms/fileadmin/user_upload/Bilder/PVSEC_2013/Presse_Information_EU_PVSEC_2013_Paris_ENG.pdf.

5

(6)  Lieta 338/10 Grünwald Logistik Service (GmbH) (GLS)/Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

6

Grünwald Logistik Service (GmbH) (GLS)

Hauptzollamt Hamburg-Stadt

(7)  1.a tabula un 1.b tabula 16. lpp., Komisijas 2013. gada 4. jūnija Regulā (ES) Nr. 513/2013, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam un groza Regulu (ES) Nr. 182/2013, ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīts imports (OV L 152, 5.6.2013., 5. lpp.) (“Saules enerģijas paneļu pagaidu regula”). Saskaņā ar Saules enerģijas paneļu pagaidu regulas B iedaļu ražojums, uz ko attiecas izmeklēšana, ir kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļi vai paneļi un tāda veida elementi un plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļos vai paneļos. Tāpēc šī izmeklēšana neattiecas uz plānkārtiņu fotoelektriskajiem moduļiem, un to patēriņš nav ņemts vērā.

7

(8)  Konstatējumi Saules enerģijas paneļu pagaidu regulas 107.–109. apsvērumā tika apstiprināti Padomes 2013. gada 2. decembra Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1238/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīta kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, 245.–265. apsvērumā (OV L 325, 5.12.2013., 1. lpp.).

8

(9)  Sal. ar 2008. gada 17. decembra spriedumu lietā T-462/04 HEG un Graphite India/Padome, (161.–162. punkts).

9

HEG

Graphite India

(10)  Padomes 1997. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 119/97, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Malaizijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu (OV L 22, 24.1.1997., 1. lpp.), 70. apsvērums.

10

(11)  Padomes 2011. gada 10. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 457/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam (OV L 124, 13.5.2011., 2. lpp.), 76. apsvērums.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

12

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium

(13)  Komisijas 2013. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1205/2013, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 316, 27.11.2013., 8. lpp.).

13

(14)  Komisijas 2014. gada 13. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 471/2014, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 23. lpp.).

14

Oficiālā Vēstneša

---

I PIELIKUMS

Ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, kuri netika atlasīti un kuriem neveica individuālu pārbaudi

| Nosaukums | Taric papildkods |
| --- | --- |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | B948 |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | B954 |

Nosaukums

Taric papildkods

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

B953

Novatech Glass Co., Ltd

B954

---

II PIELIKUMS

Derīgais rēķins, kas minēts 1. panta 3. punktā, jāizraksta, norādot tajā šādu informāciju:

| 1) | rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārdu, uzvārdu un amatu; |
| --- | --- |

1)

rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārdu, uzvārdu un amatu;

| 2) | šādu deklarāciju:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītā solārā stikla (virsma m2), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir izgatavojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildkods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”; |
| --- | --- |

2)

šādu deklarāciju:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītā solārā stikla (virsma m2), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir izgatavojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildkods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”;

| 3) | datumu un rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstu. |
| --- | --- |

3)

datumu un rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstu.

---

| 14.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 142/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 142/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 471/2014

(2014. gada 13. maijs),

ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. pantu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”), 2013. gada 27. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) izcelsmes solārā stikla importu (2) Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”), 2013. gada 27. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) izcelsmes solārā stikla importu (2) Eiropas Savienībā.

| (2) | Komisija sāka procedūru pēc tam, kad 2013. gada 14. martāEU ProSun Glass (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības solārā stikla kopējā ražošanas apjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par solārā stikla subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un Komisija tos atzinusi par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka procedūru pēc tam, kad 2013. gada 14. martāEU ProSun Glass (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības solārā stikla kopējā ražošanas apjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par solārā stikla subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un Komisija tos atzinusi par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

| (3) | Komisija pirms procedūras sākšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 (“pamatregula”) 10. panta 7. punktu paziņoja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais ĶTR izcelsmes solārā stikla imports nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija aicināja ĶV apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu abpusēju vienošanos par risinājumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija pirms procedūras sākšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 (“pamatregula”) 10. panta 7. punktu paziņoja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais ĶTR izcelsmes solārā stikla imports nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija aicināja ĶV apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un panāktu abpusēju vienošanos par risinājumu.

| (4) | ĶV pieņēma apspriešanās piedāvājumu, un pēc tam notika apspriešanās. Apspriešanās laikā netika panākta abpusēja vienošanās par risinājumu. Tomēr ĶV piezīmes par sūdzībā uzskaitītajām shēmām tika pienācīgi ņemtas vērā. Pēc apspriešanās ĶV iesniedza attiecīgus dokumentus. |
| --- | --- |

(4)

ĶV pieņēma apspriešanās piedāvājumu, un pēc tam notika apspriešanās. Apspriešanās laikā netika panākta abpusēja vienošanās par risinājumu. Tomēr ĶV piezīmes par sūdzībā uzskaitītajām shēmām tika pienācīgi ņemtas vērā. Pēc apspriešanās ĶV iesniedza attiecīgus dokumentus.

2.   Paralēlā antidempinga procedūra

| (5) | Komisija, 2013. gada 28. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu, informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes solārā stikla importu (3) Savienībā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija, 2013. gada 28. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu, informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes solārā stikla importu (3) Savienībā.

| (6) | Komisija 2013. gada 27. novembrī ar Regulu (ES) Nr. 1205/2013 (4) noteica pagaidu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes solārā stikla importam. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2013. gada 27. novembrī ar Regulu (ES) Nr. 1205/2013 (4) noteica pagaidu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes solārā stikla importam.

| (7) | Kaitējuma analīze, kas veikta pašreizējā antisubsidēšanas un paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, bija pamatota ar to pašu Savienības ražošanas nozares, to pašu reprezentatīvo Savienības ražotāju un to pašu izmeklēšanas perioda definīciju un tajā, ja vien nav norādīts citādi, tika izdarīti identiski secinājumi. Tas tika atzīts par pareizu, lai varētu iekļaut kaitējuma analīzi un abās izmeklēšanās nodrošināt saskaņotus konstatējumus. Tāpēc piezīmes par kaitējuma aspektiem, kas izteiktas kādā no minētajām procedūrām, tika ņemtas vērā abās procedūrās. |
| --- | --- |

(7)

Kaitējuma analīze, kas veikta pašreizējā antisubsidēšanas un paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, bija pamatota ar to pašu Savienības ražošanas nozares, to pašu reprezentatīvo Savienības ražotāju un to pašu izmeklēšanas perioda definīciju un tajā, ja vien nav norādīts citādi, tika izdarīti identiski secinājumi. Tas tika atzīts par pareizu, lai varētu iekļaut kaitējuma analīzi un abās izmeklēšanās nodrošināt saskaņotus konstatējumus. Tāpēc piezīmes par kaitējuma aspektiem, kas izteiktas kādā no minētajām procedūrām, tika ņemtas vērā abās procedūrās.

3.   Procedūrā iesaistītās personas

| (8) | Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un zināmās iesaistītās apvienības un ĶTR iestādes. Ar paziņojumu par procedūras sākšanu visas personas, kuras skar izmeklēšana, tika aicinātas sazināties ar Komisiju un pieteikties. |
| --- | --- |

(8)

Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un zināmās iesaistītās apvienības un ĶTR iestādes. Ar paziņojumu par procedūras sākšanu visas personas, kuras skar izmeklēšana, tika aicinātas sazināties ar Komisiju un pieteikties.

| (9) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(9)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (10) | Sūdzības iesniedzēji, ražotāji eksportētāji ĶTR, importētāji un ĶTR iestādes darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(10)

Sūdzības iesniedzēji, ražotāji eksportētāji ĶTR, importētāji un ĶTR iestādes darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

3.1.   Atlase

| (11) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā līdz saprātīgam skaitam varētu ierobežot ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā līdz saprātīgam skaitam varētu ierobežot ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

3.2.   Savienības ražotāju atlase

| (12) | No astoņiem ražotājiem, kuri pieteicās, Komisija izveidoja piecu uzņēmumu izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā (“IP”). |
| --- | --- |

(12)

No astoņiem ražotājiem, kuri pieteicās, Komisija izveidoja piecu uzņēmumu izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā (“IP”).

| (13) | Pēc pārbaudes apmeklējumiem Komisija nolēma izslēgt vienu no pieciem atlasītajiem uzņēmumiem, konstatējot, ka šis uzņēmums nav reprezentatīvs Savienības ražošanas nozarei, jo tas bija tikai viens no astoņiem ražotājiem, kuri pieteicās, kas bija darbības sākuma posmā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka, iekļaujot minēto uzņēmumu, pastāv risks, ka kaitējuma rādītāji, īpaši rentabilitātes rādītāji, var nesniegt patiesu priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(13)

Pēc pārbaudes apmeklējumiem Komisija nolēma izslēgt vienu no pieciem atlasītajiem uzņēmumiem, konstatējot, ka šis uzņēmums nav reprezentatīvs Savienības ražošanas nozarei, jo tas bija tikai viens no astoņiem ražotājiem, kuri pieteicās, kas bija darbības sākuma posmā. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka, iekļaujot minēto uzņēmumu, pastāv risks, ka kaitējuma rādītāji, īpaši rentabilitātes rādītāji, var nesniegt patiesu priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (14) | Tāpēc galīgajā izlasē bija iekļauti četri Savienības ražotāji. IP to ražošanas apjoms veidoja 79 % Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma Savienības tirgū. Tādējādi izlase bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc galīgajā izlasē bija iekļauti četri Savienības ražotāji. IP to ražošanas apjoms veidoja 79 % Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma Savienības tirgū. Tādējādi izlase bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.

| (15) | Trīs Savienības ražotāji, pamatojoties uz pamatregulas 29. pantu, pieprasīja neizpaust viņu identitāti. Tie apgalvoja, ka to identitātes atklāšana varētu izraisīt ievērojamu nelabvēlīgu ietekmi uz to uzņēmējdarbību. Komisija pārbaudīja sniegtos iemeslus un apstiprināja to pieprasījumu. Ņemot vērā to, ka Savienībā ir ierobežots ražotāju skaits, pārējie nosaukumi vispārējās izpaušanas dokumentā netika atklāti, jo tas varētu ļaut identificēt uzņēmumus, kuri vēlējās palikt anonīmi. |
| --- | --- |

(15)

Trīs Savienības ražotāji, pamatojoties uz pamatregulas 29. pantu, pieprasīja neizpaust viņu identitāti. Tie apgalvoja, ka to identitātes atklāšana varētu izraisīt ievērojamu nelabvēlīgu ietekmi uz to uzņēmējdarbību. Komisija pārbaudīja sniegtos iemeslus un apstiprināja to pieprasījumu. Ņemot vērā to, ka Savienībā ir ierobežots ražotāju skaits, pārējie nosaukumi vispārējās izpaušanas dokumentā netika atklāti, jo tas varētu ļaut identificēt uzņēmumus, kuri vēlējās palikt anonīmi.

| (16) | Tomēr uzņēmuma Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (“GMB/IF”) identitāte jau bija publiski zināma, jo tas paziņoja, ka ir viens uzņēmumiem, kuri atbalsta sūdzību. Tāpēc uzņēmums tika minēts vispārējās izpaušanas dokumentā. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr uzņēmuma Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (“GMB/IF”) identitāte jau bija publiski zināma, jo tas paziņoja, ka ir viens uzņēmumiem, kuri atbalsta sūdzību. Tāpēc uzņēmums tika minēts vispārējās izpaušanas dokumentā.

| (17) | Turklāt sūdzības iesniedzējs piezīmju nekonfidenciālajā redakcijā nosauca trīs Savienības ražotājus, kuri bija beiguši uzņēmējdarbību (Guardian, AGC un Centrosolar Glass), kā arī ceturto uzņēmumu, kas bija ievērojami samazinājis ražošanas apjomu (Saint Gobain). |
| --- | --- |

(17)

Turklāt sūdzības iesniedzējs piezīmju nekonfidenciālajā redakcijā nosauca trīs Savienības ražotājus, kuri bija beiguši uzņēmējdarbību (Guardian, AGC un Centrosolar Glass), kā arī ceturto uzņēmumu, kas bija ievērojami samazinājis ražošanas apjomu (Saint Gobain).

3.3.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (18) | Paziņojumā par procedūras sākšanu visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika lūgts paziņot par sevi Komisijai un konkrētajā termiņā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Paziņojumā par procedūras sākšanu visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika lūgts paziņot par sevi Komisijai un konkrētajā termiņā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (19) | Deviņi ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas sniedza lūgto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Uzņēmumi, kas sadarbojās, eksportēja gandrīz 100 % no solārā stikla reģistrētā eksporta uz Savienību 2012. gadā. |
| --- | --- |

(19)

Deviņi ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas sniedza lūgto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Uzņēmumi, kas sadarbojās, eksportēja gandrīz 100 % no solārā stikla reģistrētā eksporta uz Savienību 2012. gadā.

| (20) | Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportēju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt. Izlase izmeklēšanas periodā veidoja 76 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportēju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt. Izlase izmeklēšanas periodā veidoja 76 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma uz Savienību.

| (21) | Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu Komisija informēja visas ieinteresētās personas par izvēlēto izlasi, un tās tika aicinātas izteikt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu Komisija informēja visas ieinteresētās personas par izvēlēto izlasi, un tās tika aicinātas izteikt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

3.4.   Atsevišķa pārbaude

| (22) | Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs nepieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(22)

Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs nepieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu.

3.5.   Nesaistīto importētāju un lietotāju atlase

| (23) | Četri nesaistīti importētāji sniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem, kas bija pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu, bet divi importētāji un divpadsmit lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Ņemot vērā tādu importētāju nelielo skaitu, kas sadarbojās, atlase nebija vajadzīga. |
| --- | --- |

(23)

Četri nesaistīti importētāji sniedza atbildes uz atlases veidlapas jautājumiem, kas bija pievienota paziņojumam par procedūras sākšanu, bet divi importētāji un divpadsmit lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Ņemot vērā tādu importētāju nelielo skaitu, kas sadarbojās, atlase nebija vajadzīga.

4.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (24) | Anketas nosūtīja ĶV un atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, visiem importētājiem un lietotājiem, kas bija atsaukušies. ĶV tika nosūtīts arī papildinājums tai nosūtītajai anketai ar aicinājumu ĶV pārsūtīt šo papildinājumu tādām valstij piederošām komercbankām (“VPKB”) ĶTR, kas izmeklēšanas periodā aizdevušas līdzekļus atlasītajiem uzņēmumiem. ĶV apgalvoja, ka tā esot pārsūtījusi papildinājumu attiecīgajām bankām, bet vēl neesot saņēmusi atbildi. |
| --- | --- |

(24)

Anketas nosūtīja ĶV un atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, visiem importētājiem un lietotājiem, kas bija atsaukušies. ĶV tika nosūtīts arī papildinājums tai nosūtītajai anketai ar aicinājumu ĶV pārsūtīt šo papildinājumu tādām valstij piederošām komercbankām (“VPKB”) ĶTR, kas izmeklēšanas periodā aizdevušas līdzekļus atlasītajiem uzņēmumiem. ĶV apgalvoja, ka tā esot pārsūtījusi papildinājumu attiecīgajām bankām, bet vēl neesot saņēmusi atbildi.

| (25) | Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no četriem atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem Savienības importētājiem un 12 lietotājiem. |
| --- | --- |

(25)

Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no četriem atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem Savienības importētājiem un 12 lietotājiem.

| (26) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko bija sniegušas ieinteresētās personas un ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai galīgi noteiktu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses. Tika veikti šādi pārbaudes apmeklējumi:






  a) | ražotāji eksportētāji ĶTR:






  — | Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd (“Flat Solar Group”), |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko bija sniegušas ieinteresētās personas un ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai galīgi noteiktu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Savienības intereses. Tika veikti šādi pārbaudes apmeklējumi:

a)

ražotāji eksportētāji ĶTR:

—

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd (“Flat Solar Group”),

| — | Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd (“Xinyi PV”); |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd (“Xinyi PV”);

| b) | ĶTR valdība:






  — | Tirdzniecības ministrija, Pekina, |
| --- | --- | --- |

b)

ĶTR valdība:

—

Tirdzniecības ministrija, Pekina,

| — | Ķīnas Banku regulatora komisija, Pekina; |
| --- | --- |

—

Ķīnas Banku regulatora komisija, Pekina;

| c) | ražotāji Savienībā:






  — | GMB/IF, Vācija, |
| --- | --- | --- |

c)

ražotāji Savienībā:

—

GMB/IF, Vācija,

| — | [konfidenciāli], |
| --- | --- |

—

[konfidenciāli],

| — | [konfidenciāli], |
| --- | --- |

—

[konfidenciāli],

| — | [konfidenciāli], |
| --- | --- |

—

[konfidenciāli],

| — | [konfidenciāli] |
| --- | --- |

—

[konfidenciāli]

| d) | nesaistīti importētāji:






  — | Vetrad NV, Nīderlande; |
| --- | --- | --- |

d)

nesaistīti importētāji:

—

Vetrad NV, Nīderlande;

| e) | lietotāji:






  — | Sunerg Solar SRL, Itālija, |
| --- | --- | --- |

e)

lietotāji:

—

Sunerg Solar SRL, Itālija,

| — | Viessmann Faulquemont SAS, Francija |
| --- | --- |

—

Viessmann Faulquemont SAS, Francija

| (27) | Visām ieinteresētajām personām nosūtīja izpaušanas dokumentu, kurā ietvēra būtiskākos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata Komisija ierosināja noteikt kompensācijas maksājumus attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solāro stiklu. Visas ieinteresētās personas tika informētas par termiņu, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(27)

Visām ieinteresētajām personām nosūtīja izpaušanas dokumentu, kurā ietvēra būtiskākos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata Komisija ierosināja noteikt kompensācijas maksājumus attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solāro stiklu. Visas ieinteresētās personas tika informētas par termiņu, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

| (28) | Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(28)

Ieinteresēto personu sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

| (29) | Ķīnas valdība (“ĶV”) apgalvoja, ka šis izpaušanas dokuments neatbilst standartiem, kas noteikti ASCM 22.3. un 22.5. punktā, jo izmeklēšanas iestāde tajā nav sniegusi pietiekami detalizētus konstatējumus un secinājumus. Tomēr ĶV nesniedza konkrētus iespējamo nepilnību piemērus. Rūpīgi pārbaudījusi dokumentu, Komisija konstatēja, ka dokumentā ir pietiekami daudz informācijas, lai ĶV varētu īstenot savas tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(29)

Ķīnas valdība (“ĶV”) apgalvoja, ka šis izpaušanas dokuments neatbilst standartiem, kas noteikti ASCM 22.3. un 22.5. punktā, jo izmeklēšanas iestāde tajā nav sniegusi pietiekami detalizētus konstatējumus un secinājumus. Tomēr ĶV nesniedza konkrētus iespējamo nepilnību piemērus. Rūpīgi pārbaudījusi dokumentu, Komisija konstatēja, ka dokumentā ir pietiekami daudz informācijas, lai ĶV varētu īstenot savas tiesības uz aizstāvību.

| (30) | Izpaušanas dokumentā nevarēja sniegt konkrētu informāciju, jo tā bija komercnoslēpums un to izpauda tikai atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem nosūtīja īpašu konfidenciālu izpaušanas dokumentu, kurā sniedza aprēķinus un informāciju par katru shēmu un kompensēto ieguvumu, un tiem atvēlēja 25 dienas piezīmju sniegšanai. |
| --- | --- |

(30)

Izpaušanas dokumentā nevarēja sniegt konkrētu informāciju, jo tā bija komercnoslēpums un to izpauda tikai atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem nosūtīja īpašu konfidenciālu izpaušanas dokumentu, kurā sniedza aprēķinus un informāciju par katru shēmu un kompensēto ieguvumu, un tiem atvēlēja 25 dienas piezīmju sniegšanai.

5.   Izmeklēšanas periods

| (31) | Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(31)

Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (32) | Izmeklējamais ražojums ir solārais stikls no rūdīta nātrija-kalcija lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3) (“attiecīgais ražojums”, ko parasti dēvē par “solāro stiklu”). Attiecīgo ražojumu patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80. |
| --- | --- |

(32)

Izmeklējamais ražojums ir solārais stikls no rūdīta nātrija-kalcija lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3) (“attiecīgais ražojums”, ko parasti dēvē par “solāro stiklu”). Attiecīgo ražojumu patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80.

2.   Līdzīgais ražojums

| (33) | Izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecīgajam ražojumam, ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un Savienības ražošanas nozares ražotajam un Savienībā pārdotajam ražojumam ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās, tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(33)

Izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecīgajam ražojumam, ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un Savienības ražošanas nozares ražotajam un Savienībā pārdotajam ražojumam ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās, tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3.   Ražojuma klāsts

| (34) | Kāds nesaistīts importētājs lūdza izslēgt no izmeklēšanas jomas siltumnīcu būvei paredzētu dārzkopības stiklu, apgalvojot, ka šādai būvei vajadzīgas dažādu izmēru stikla loksnes, savukārt solāro stiklu ražo tikai noteiktos izmēros. Turklāt importētājs iesniedza sertifikātu, kurā norādīts, ka daļu no tā importa veido stikls ar dzelzs saturu vairāk nekā 300 ppm. Tādējādi minētais imports ir ārpus ražojuma klāsta. Attiecībā uz šā uzņēmuma pārējo importa daļu Komisija uzskata, ka, neraugoties uz izmēru atšķirību, šīs stikla loksnes var izmantot arī kā solāro stiklu. Piemēram, lai apietu maksājumu, importētāji varētu pasūtīt lielākas stikla loksnes, nekā tas nepieciešams, un Savienībā šo stiklu tikai sagriezt. Tāpēc dārzkopības stikls ar dzelzs saturu mazāk nekā 300 ppm ir attiecīgā ražojuma daļa. |
| --- | --- |

(34)

Kāds nesaistīts importētājs lūdza izslēgt no izmeklēšanas jomas siltumnīcu būvei paredzētu dārzkopības stiklu, apgalvojot, ka šādai būvei vajadzīgas dažādu izmēru stikla loksnes, savukārt solāro stiklu ražo tikai noteiktos izmēros. Turklāt importētājs iesniedza sertifikātu, kurā norādīts, ka daļu no tā importa veido stikls ar dzelzs saturu vairāk nekā 300 ppm. Tādējādi minētais imports ir ārpus ražojuma klāsta. Attiecībā uz šā uzņēmuma pārējo importa daļu Komisija uzskata, ka, neraugoties uz izmēru atšķirību, šīs stikla loksnes var izmantot arī kā solāro stiklu. Piemēram, lai apietu maksājumu, importētāji varētu pasūtīt lielākas stikla loksnes, nekā tas nepieciešams, un Savienībā šo stiklu tikai sagriezt. Tāpēc dārzkopības stikls ar dzelzs saturu mazāk nekā 300 ppm ir attiecīgā ražojuma daļa.

| (35) | Cits nesaistīts importētājs apgalvoja, ka tā importētajam mēbeļu stiklam (ko izmanto stikla plauktu, paneļu pildījuma, galda virsmu, bīdāmo durvju, virsmas plātņu utt. ražošanai) ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas tehniskās īpašības kā solārajam stiklam, taču pieprasīja tā izslēgšanu no izmeklēšanas jomas, jo tam ir atšķirīgs galīgais izmantojums. |
| --- | --- |

(35)

Cits nesaistīts importētājs apgalvoja, ka tā importētajam mēbeļu stiklam (ko izmanto stikla plauktu, paneļu pildījuma, galda virsmu, bīdāmo durvju, virsmas plātņu utt. ražošanai) ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas tehniskās īpašības kā solārajam stiklam, taču pieprasīja tā izslēgšanu no izmeklēšanas jomas, jo tam ir atšķirīgs galīgais izmantojums.

| (36) | Tomēr, pamatojoties uz sniegtajiem pierādījumiem, šķiet, ka lielākajai daļai stikla, ko importēja šis nesaistītais importētājs, nav visu to pašu tehnisko īpašību kā iepriekšējā punktā aprakstītajam solārajam stiklam. Sešiem importētā stikla veidiem dzelzs saturs ir daudz lielāks nekā 300 ppm, bet viena veida importētā stikla dzelzs saturs ir mazāks nekā 300 ppm, un to saules caurlaidība ir ievērojami zemāka par minimālo 88 % caurlaidību, kas ir vajadzīga, lai ražojumu definētu kā solāro stiklu. |
| --- | --- |

(36)

Tomēr, pamatojoties uz sniegtajiem pierādījumiem, šķiet, ka lielākajai daļai stikla, ko importēja šis nesaistītais importētājs, nav visu to pašu tehnisko īpašību kā iepriekšējā punktā aprakstītajam solārajam stiklam. Sešiem importētā stikla veidiem dzelzs saturs ir daudz lielāks nekā 300 ppm, bet viena veida importētā stikla dzelzs saturs ir mazāks nekā 300 ppm, un to saules caurlaidība ir ievērojami zemāka par minimālo 88 % caurlaidību, kas ir vajadzīga, lai ražojumu definētu kā solāro stiklu.

| (37) | Importētājs norādīja, ka, lai gan šādu veidu stikls neatbilst vienam solārā stikla tehniskajam parametram, kā aprakstīts iepriekš, šie ražojumi atbilst solārā stikla pamata klasifikācijai, t. i., “rūdīts nātrija-kalcija lokšņu stikls”. Tomēr Komisija uzskata, ka izmeklēšanas jomā ietilpst tikai tādu veidu stikls, kas atbilst visiem solārā stikla tehniskajiem parametriem. Tāpēc visi iepriekš minētie stikla veidi, ko importē šis konkrētais importētājs, neietilpst šīs izmeklēšanas jomā. |
| --- | --- |

(37)

Importētājs norādīja, ka, lai gan šādu veidu stikls neatbilst vienam solārā stikla tehniskajam parametram, kā aprakstīts iepriekš, šie ražojumi atbilst solārā stikla pamata klasifikācijai, t. i., “rūdīts nātrija-kalcija lokšņu stikls”. Tomēr Komisija uzskata, ka izmeklēšanas jomā ietilpst tikai tādu veidu stikls, kas atbilst visiem solārā stikla tehniskajiem parametriem. Tāpēc visi iepriekš minētie stikla veidi, ko importē šis konkrētais importētājs, neietilpst šīs izmeklēšanas jomā.

| (38) | Tiesiskās noteiktības labad būtu jānorāda, ka attiecīgā ražojuma klāstā paliek visu veidu dārzkopības un mēbeļu stikls, kam ir tehniskās īpašības, kā izklāstīts 32. apsvērumā, jo to var izmantot kā solāro stiklu. |
| --- | --- |

(38)

Tiesiskās noteiktības labad būtu jānorāda, ka attiecīgā ražojuma klāstā paliek visu veidu dārzkopības un mēbeļu stikls, kam ir tehniskās īpašības, kā izklāstīts 32. apsvērumā, jo to var izmantot kā solāro stiklu.

| (39) | Pēc informācijas izpaušanas tas pats importētājs apgalvoja – tā kā no darbības jomas neizslēdza solāro stiklu, ko var izmantot kā mēbeļu stiklu, uzņēmumiem tiek radīts administratīvais slogs un izraisīti kavējumi. Tas esot saistīts ar to, ka uzņēmumiem ir pienākums nosūtīt pārbaudes ziņojumus muitas dienestiem Savienībā ikreiz, kad muitas dienesti vēlas pārbaudīt, vai uz importējamajām precēm attiecas pasākumi. |
| --- | --- |

(39)

Pēc informācijas izpaušanas tas pats importētājs apgalvoja – tā kā no darbības jomas neizslēdza solāro stiklu, ko var izmantot kā mēbeļu stiklu, uzņēmumiem tiek radīts administratīvais slogs un izraisīti kavējumi. Tas esot saistīts ar to, ka uzņēmumiem ir pienākums nosūtīt pārbaudes ziņojumus muitas dienestiem Savienībā ikreiz, kad muitas dienesti vēlas pārbaudīt, vai uz importējamajām precēm attiecas pasākumi.

| (40) | Komisija uzskata, ka šādu veidu stikls nebūtu jāizslēdz no izmeklēšanas darbības jomas, jo solāro stiklu potenciāli var izmantot kā dārzkopības un mēbeļu stiklu. Lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares pienācīgu aizsardzību pret kompensējamo subsīdiju kaitīgo ietekmi, būtu jāizvairās no nepilnībām, kas var pieļaut pasākumu apiešanu. Pietiekamas aizsardzības pozitīvā ietekme atsver negatīvo ietekmi, ko, iespējams, rada papildu administratīvais slogs attiecīgajam importētājam. |
| --- | --- |

(40)

Komisija uzskata, ka šādu veidu stikls nebūtu jāizslēdz no izmeklēšanas darbības jomas, jo solāro stiklu potenciāli var izmantot kā dārzkopības un mēbeļu stiklu. Lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares pienācīgu aizsardzību pret kompensējamo subsīdiju kaitīgo ietekmi, būtu jāizvairās no nepilnībām, kas var pieļaut pasākumu apiešanu. Pietiekamas aizsardzības pozitīvā ietekme atsver negatīvo ietekmi, ko, iespējams, rada papildu administratīvais slogs attiecīgajam importētājam.

| (41) | Tas pats importētājs arī apgalvoja, ka no ražojuma klāsta būtu jāizslēdz termiski pulēts stikls, jo tam ir atšķirīgs ražošanas process nekā velmētajam stiklam, kas saskaņā ar importētāja viedokli ir vienīgais solārā stikla veids. Minētais importētājs paziņoja, ka termiski pulēta stikla ražojumus mājas aprīkojumam nevar izmantot kā solāro stiklu, tāpēc tie būtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas. Tomēr termiski pulētu stiklu nevar izslēgt no izmeklēšanas jomas, jo tas atbilst visām iepriekš minētajām tehniskajām īpašībām. Konfidenciālie dokumenti, ko iesniegušas ieinteresētās personas, liecina, ka termiski pulētu stiklu var izmantot kā solāro stiklu un ka to ražo gan Savienības ražotāji, gan Ķīnas eksportētāji. To apstiprina publiski pieejama informācija internetā (5). Tāpēc termiski pulēts stikls paliek izmeklēšanas jomā. |
| --- | --- |

(41)

Tas pats importētājs arī apgalvoja, ka no ražojuma klāsta būtu jāizslēdz termiski pulēts stikls, jo tam ir atšķirīgs ražošanas process nekā velmētajam stiklam, kas saskaņā ar importētāja viedokli ir vienīgais solārā stikla veids. Minētais importētājs paziņoja, ka termiski pulēta stikla ražojumus mājas aprīkojumam nevar izmantot kā solāro stiklu, tāpēc tie būtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas. Tomēr termiski pulētu stiklu nevar izslēgt no izmeklēšanas jomas, jo tas atbilst visām iepriekš minētajām tehniskajām īpašībām. Konfidenciālie dokumenti, ko iesniegušas ieinteresētās personas, liecina, ka termiski pulētu stiklu var izmantot kā solāro stiklu un ka to ražo gan Savienības ražotāji, gan Ķīnas eksportētāji. To apstiprina publiski pieejama informācija internetā (5). Tāpēc termiski pulēts stikls paliek izmeklēšanas jomā.

C.   SUBSIDĒŠANA

1.   Ievads

| (42) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ĶTR subsidē solārā stikla ražošanas nozari. Sūdzībā ietverti pirmšķietami pierādījumi par vairākiem subsidēšanas prakses veidiem tiesību aktos un vairākos politikas un plānošanas dokumentos, kas ir pamatā valsts atbalstam attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

(42)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ĶTR subsidē solārā stikla ražošanas nozari. Sūdzībā ietverti pirmšķietami pierādījumi par vairākiem subsidēšanas prakses veidiem tiesību aktos un vairākos politikas un plānošanas dokumentos, kas ir pamatā valsts atbalstam attiecīgajā nozarē.

| (43) | Komisija izskatīja un analizēja sūdzībā minētos dokumentus, kā arī citus dokumentus, ko izmeklēšanas gaitā iesniedza ĶV un atlasītie ražotāji eksportētāji, un secināja, ka daudzi no minētajiem dokumentiem liecina, ka solārā stikla ražošanas nozarei ĶTR daudzās jomās ir preferences. |
| --- | --- |

(43)

Komisija izskatīja un analizēja sūdzībā minētos dokumentus, kā arī citus dokumentus, ko izmeklēšanas gaitā iesniedza ĶV un atlasītie ražotāji eksportētāji, un secināja, ka daudzi no minētajiem dokumentiem liecina, ka solārā stikla ražošanas nozarei ĶTR daudzās jomās ir preferences.

| (44) | ĶV ir iekļāvusi solārā stikla ražošanas nozari “stratēģisko” nozaru sarakstā 12. piecgades plānā (6). ĶV ir izdevusi arī īpašu politikas dokumentu “12. piecgades plāns fotoelementu nozarei”, kurā galvenā uzmanība veltīta fotoelementu nozares papildmateriāliem, kas ražojami uz vietas. Plānā iekļauta prasība valdībai atbalstīt nozares attīstību un tehnoloģisko inovāciju un piesaistīt tai līdzekļus. |
| --- | --- |

(44)

ĶV ir iekļāvusi solārā stikla ražošanas nozari “stratēģisko” nozaru sarakstā 12. piecgades plānā (6). ĶV ir izdevusi arī īpašu politikas dokumentu “12. piecgades plāns fotoelementu nozarei”, kurā galvenā uzmanība veltīta fotoelementu nozares papildmateriāliem, kas ražojami uz vietas. Plānā iekļauta prasība valdībai atbalstīt nozares attīstību un tehnoloģisko inovāciju un piesaistīt tai līdzekļus.

| (45) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas citātu no 12. piecgades plāna solārā stikla kontekstā. Tas tika noraidīts, jo plāna 9. nodaļas 6. ailē attiecībā uz “Rūpniecības attīstības galvenajām jomām” īpaši minēts solārais stikls. 12. piecgades plānā ĶV skaidri noteica prioritātes laikposmam, uz kuru tas attiecas, un viena no šīm prioritātēm ir solārā stikla ražošanā. |
| --- | --- |

(45)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas citātu no 12. piecgades plāna solārā stikla kontekstā. Tas tika noraidīts, jo plāna 9. nodaļas 6. ailē attiecībā uz “Rūpniecības attīstības galvenajām jomām” īpaši minēts solārais stikls. 12. piecgades plānā ĶV skaidri noteica prioritātes laikposmam, uz kuru tas attiecas, un viena no šīm prioritātēm ir solārā stikla ražošanā.

| (46) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apšaubīja Komisijas traktējumu saistībā ar “12. piecgades plānu fotoelementu nozarei”, norādot, ka tā neatbalsta Komisijas secinājumus. Tomēr šis arguments tika noraidīts, jo tas nepārprotami ir pretrunā ar informāciju, kas saņemta no citiem ĶV dienestiem. Apmeklējuma laikā ĶV Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrija (“MIIT”) paskaidroja, ka minētais plāns, kurš īpaši vērsts uz kvalitātes uzlabošanu, attiecas uz solāro stiklu, jo solārā stikla augsta kvalitāte ir būtiska, lai veicinātu saules fotoelementu nozares attīstību. |
| --- | --- |

(46)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apšaubīja Komisijas traktējumu saistībā ar “12. piecgades plānu fotoelementu nozarei”, norādot, ka tā neatbalsta Komisijas secinājumus. Tomēr šis arguments tika noraidīts, jo tas nepārprotami ir pretrunā ar informāciju, kas saņemta no citiem ĶV dienestiem. Apmeklējuma laikā ĶV Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrija (“MIIT”) paskaidroja, ka minētais plāns, kurš īpaši vērsts uz kvalitātes uzlabošanu, attiecas uz solāro stiklu, jo solārā stikla augsta kvalitāte ir būtiska, lai veicinātu saules fotoelementu nozares attīstību.

| (47) | Inovācijas un jauno materiālu nozīme ir uzsvērta Rūpniecisko tehnoloģiju inovācijas 12. piecgades programmā (7), kas izstrādāta, lai īstenotu piecgades plānu un Ilgtermiņa zinātnes un tehnoloģiskās attīstības plānu (8). Tajā galvenā uzmanība pievērsta tehnoloģiskai inovācijai, kas ietver jaunu materiālu izstrādi. Šajā sakarībā izdarīta arī īpaša atsauce uz solāro stiklu. |
| --- | --- |

(47)

Inovācijas un jauno materiālu nozīme ir uzsvērta Rūpniecisko tehnoloģiju inovācijas 12. piecgades programmā (7), kas izstrādāta, lai īstenotu piecgades plānu un Ilgtermiņa zinātnes un tehnoloģiskās attīstības plānu (8). Tajā galvenā uzmanība pievērsta tehnoloģiskai inovācijai, kas ietver jaunu materiālu izstrādi. Šajā sakarībā izdarīta arī īpaša atsauce uz solāro stiklu.

| (48) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumus, apgalvojot, ka solārais stikls nav minēts kādā no šiem dokumentiem. Komisija norāda, ka abu minēto dokumentu mērķis ir piedāvāt īpašu palīdzību augsto tehnoloģiju uzņēmumiem, kā iztirzāts Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 (9) (“saules enerģijas paneļu regula”) 401. un 402. apsvērumā, turklāt ĶV izmantoja tos pašus argumentus. Ar abiem dokumentiem īsteno 12. piecgades plānu un plānu fotoelementu nozarei un atbalsta augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumus, kuru vidū ir daudzi solārā stikla ražotāji. |
| --- | --- |

(48)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumus, apgalvojot, ka solārais stikls nav minēts kādā no šiem dokumentiem. Komisija norāda, ka abu minēto dokumentu mērķis ir piedāvāt īpašu palīdzību augsto tehnoloģiju uzņēmumiem, kā iztirzāts Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 (9) (“saules enerģijas paneļu regula”) 401. un 402. apsvērumā, turklāt ĶV izmantoja tos pašus argumentus. Ar abiem dokumentiem īsteno 12. piecgades plānu un plānu fotoelementu nozarei un atbalsta augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumus, kuru vidū ir daudzi solārā stikla ražotāji.

| (49) | Valsts padomes lēmumā Nr. 40 “Par pagaidu noteikumu izsludināšanu un īstenošanu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” (kas kopā ar pievienotajiem “Pagaidu noteikumiem attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” tiek saukti par “Lēmumu Nr. 40”) teikts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunas enerģētikas nozares attīstību un paātrinās saules enerģētikas attīstību (10); tajā uzdots visām finanšu iestādēm sniegt kreditēšanas atbalstu veicināmajiem projektiem (šai kategorijai pieder arī solārā stikla projekti) un apsolīts īstenot “citus prioritārus politikas virzienus, kas atbalsta veicināmos projektus” (11). |
| --- | --- |

(49)

Valsts padomes lēmumā Nr. 40 “Par pagaidu noteikumu izsludināšanu un īstenošanu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” (kas kopā ar pievienotajiem “Pagaidu noteikumiem attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” tiek saukti par “Lēmumu Nr. 40”) teikts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunas enerģētikas nozares attīstību un paātrinās saules enerģētikas attīstību (10); tajā uzdots visām finanšu iestādēm sniegt kreditēšanas atbalstu veicināmajiem projektiem (šai kategorijai pieder arī solārā stikla projekti) un apsolīts īstenot “citus prioritārus politikas virzienus, kas atbalsta veicināmos projektus” (11).

| (50) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja to, kā Komisija traktē 5. un 17. pantu “Pagaidu noteikumos attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu”. ĶV norādīja, ka solārais stikls 5. pantā nav minēts. Tomēr, tā kā tajā norādīta saules enerģijas izmantošanas veicināšana, kam nepieciešams solārais stikls, Komisija uzskata, ka saskaņā ar pagaidu noteikumiem tas attiecas arī uz solāro stiklu. |
| --- | --- |

(50)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja to, kā Komisija traktē 5. un 17. pantu “Pagaidu noteikumos attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu”. ĶV norādīja, ka solārais stikls 5. pantā nav minēts. Tomēr, tā kā tajā norādīta saules enerģijas izmantošanas veicināšana, kam nepieciešams solārais stikls, Komisija uzskata, ka saskaņā ar pagaidu noteikumiem tas attiecas arī uz solāro stiklu.

| (51) | Pēc tam ĶV apšaubīja Komisijas 17. panta traktējumu, kurā, lai arī norādīts, ka atbalsta kredīti būtu jāpiešķir tikai atbalstāmajām nozarēm, paredzēts arī, ka to veic “saskaņā ar kreditēšanas principiem” nevis preferenču veidā. |
| --- | --- |

(51)

Pēc tam ĶV apšaubīja Komisijas 17. panta traktējumu, kurā, lai arī norādīts, ka atbalsta kredīti būtu jāpiešķir tikai atbalstāmajām nozarēm, paredzēts arī, ka to veic “saskaņā ar kreditēšanas principiem” nevis preferenču veidā.

| (52) | Atlasīto uzņēmumu pārbaudē vai pārbaudes apmeklējuma laikā ĶV netika gūti pierādījumi, ka šis noteikums ticis ievērots. Attiecīgās bankas izmeklēšanā nesadarbojās, liedzot šo noteikumu pārbaudi un verifikāciju. Faktiski izmeklēšanā noskaidrots, ka daži uzņēmumi iegūst no preferenciālo aizdevumu politikas. Tāpēc Komisija noraida ĶV apgalvojumu, ka aizdevumi solārā stikla ražošanas nozarei sniegti “saskaņā ar kreditēšanas principiem”. Svarīgākais aspekts arvien ir tas, ka visām finanšu iestādēm jāizsniedz kredīti atbalstāmām nozarēm, kas ietver solārā stikla ražošanu, un ka šis atbalsts de facto sniegts ar preferenciāliem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(52)

Atlasīto uzņēmumu pārbaudē vai pārbaudes apmeklējuma laikā ĶV netika gūti pierādījumi, ka šis noteikums ticis ievērots. Attiecīgās bankas izmeklēšanā nesadarbojās, liedzot šo noteikumu pārbaudi un verifikāciju. Faktiski izmeklēšanā noskaidrots, ka daži uzņēmumi iegūst no preferenciālo aizdevumu politikas. Tāpēc Komisija noraida ĶV apgalvojumu, ka aizdevumi solārā stikla ražošanas nozarei sniegti “saskaņā ar kreditēšanas principiem”. Svarīgākais aspekts arvien ir tas, ka visām finanšu iestādēm jāizsniedz kredīti atbalstāmām nozarēm, kas ietver solārā stikla ražošanu, un ka šis atbalsts de facto sniegts ar preferenciāliem nosacījumiem.

| (53) | Valsts attīstības un reformu komisija (“VARK”) 2011. gadā sniedza ieteikumu Valsts padomei pārskatīt Lēmumu Nr. 40. Valsts padome izdeva Lēmumu Nr. 9 “Par pārstrukturēšanas pamatnostādņu izsludināšanu un īstenošanu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu”. Šajā dokumentā ĶV un publiskās aģentūras “tiek aktīvi mudinātas vadīt attiecīgo nozaru attīstību un optimizēt rūpnieciskās infrastruktūras pilnveidošanu”. Lēmuma Nr. 9 12. punkta 2. apakšpunktā konkrēti norādīts, ka ir jāveicina “ultradzidra termiski pulēta stikla ražošana”. |
| --- | --- |

(53)

Valsts attīstības un reformu komisija (“VARK”) 2011. gadā sniedza ieteikumu Valsts padomei pārskatīt Lēmumu Nr. 40. Valsts padome izdeva Lēmumu Nr. 9 “Par pārstrukturēšanas pamatnostādņu izsludināšanu un īstenošanu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu”. Šajā dokumentā ĶV un publiskās aģentūras “tiek aktīvi mudinātas vadīt attiecīgo nozaru attīstību un optimizēt rūpnieciskās infrastruktūras pilnveidošanu”. Lēmuma Nr. 9 12. punkta 2. apakšpunktā konkrēti norādīts, ka ir jāveicina “ultradzidra termiski pulēta stikla ražošana”.

| (54) | Valsts nostādnēs zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā termiņā un ilgtermiņā (2006.–2020. gadam), ko pieņēmusi ĶV, solīts “piešķirt prioritāti politikas finansēšanai”, “mudināt finanšu iestādes piešķirt prioritāru kredīta atbalstu lielākajiem valsts zinātnes un tehnoloģiju industrializācijas projektiem”, “mudināt finanšu iestādes uzlabot un nostiprināt finanšu pakalpojumus augsto tehnoloģiju uzņēmumiem” un “īstenot prioritāru nodokļu politiku, lai sekmētu augsto tehnoloģiju uzņēmumu attīstību”. |
| --- | --- |

(54)

Valsts nostādnēs zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā termiņā un ilgtermiņā (2006.–2020. gadam), ko pieņēmusi ĶV, solīts “piešķirt prioritāti politikas finansēšanai”, “mudināt finanšu iestādes piešķirt prioritāru kredīta atbalstu lielākajiem valsts zinātnes un tehnoloģiju industrializācijas projektiem”, “mudināt finanšu iestādes uzlabot un nostiprināt finanšu pakalpojumus augsto tehnoloģiju uzņēmumiem” un “īstenot prioritāru nodokļu politiku, lai sekmētu augsto tehnoloģiju uzņēmumu attīstību”.

| (55) | Solārā stikla ražošana ir šajā aprakstā par augsto tehnoloģiju uzņēmumiem, par ko liecina ražotāju skaits ar jauno un augsto tehnoloģiju uzņēmuma statusu, un tā ir jauna nozare gan Ķīnā, gan Savienībā. Šajā sakarā Komisija vēlas arī norādīt, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem saņēma īpašu subsīdiju no Valsts attīstības un reformu komisijas (“VARK”) kā apbalvojumu par inovāciju solārā stikla jomā, kas skaidri liecina par ĶV ieinteresētību šajā augsto tehnoloģiju nozarē. |
| --- | --- |

(55)

Solārā stikla ražošana ir šajā aprakstā par augsto tehnoloģiju uzņēmumiem, par ko liecina ražotāju skaits ar jauno un augsto tehnoloģiju uzņēmuma statusu, un tā ir jauna nozare gan Ķīnā, gan Savienībā. Šajā sakarā Komisija vēlas arī norādīt, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem saņēma īpašu subsīdiju no Valsts attīstības un reformu komisijas (“VARK”) kā apbalvojumu par inovāciju solārā stikla jomā, kas skaidri liecina par ĶV ieinteresētību šajā augsto tehnoloģiju nozarē.

| (56) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka iespējamās subsīdijas ietver shēmas, kas uzskaitītas turpmāk C iedaļas 2. punktā. Pēc atlasīto ĶTR uzņēmumu pārbaudes un ĶTR valdības apmeklējuma Komisija analizēja minētās shēmas, saskaņā ar kurām izmeklēšanas periodā atlasītie uzņēmumi saņēma ieguvumu. |
| --- | --- |

(56)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka iespējamās subsīdijas ietver shēmas, kas uzskaitītas turpmāk C iedaļas 2. punktā. Pēc atlasīto ĶTR uzņēmumu pārbaudes un ĶTR valdības apmeklējuma Komisija analizēja minētās shēmas, saskaņā ar kurām izmeklēšanas periodā atlasītie uzņēmumi saņēma ieguvumu.

2.   Citas konstatētās subsīdiju shēmas

| (57) | Atlasīto uzņēmumu pārbaudes laikā veiktās iekšējās uzskaites analīzē konstatēja subsīdijas, ko piešķīra provinces, pilsētas, valsts vai reģiona valdības iestādes. Šīs subsīdijas netika konkrēti uzskaitītas sūdzībā. Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, nav skaidrs, vai tās ir ad hoc subsīdijas vai vietējās subsīdiju programmas. Tomēr šo shēmu vietējās iezīmes nozīmē, ka no sūdzības iesniedzējiem nevar pamatoti sagaidīt, ka tie ir informēti par minēto subsīdiju detaļām, tādēļ šīs subsīdijas nav tieši minētas sūdzībā. |
| --- | --- |

(57)

Atlasīto uzņēmumu pārbaudes laikā veiktās iekšējās uzskaites analīzē konstatēja subsīdijas, ko piešķīra provinces, pilsētas, valsts vai reģiona valdības iestādes. Šīs subsīdijas netika konkrēti uzskaitītas sūdzībā. Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, nav skaidrs, vai tās ir ad hoc subsīdijas vai vietējās subsīdiju programmas. Tomēr šo shēmu vietējās iezīmes nozīmē, ka no sūdzības iesniedzējiem nevar pamatoti sagaidīt, ka tie ir informēti par minēto subsīdiju detaļām, tādēļ šīs subsīdijas nav tieši minētas sūdzībā.

| (58) | Komisija piedāvāja papildu konsultācijas ar ĶV par minētajām citām subsīdijām, kas attiecas uz konkrētu uzņēmumu vai atrašanās vietu (pārbaudes apmeklējumos konstatētas atlasīto uzņēmumu uzskaitē) un nav uzskaitītas sūdzībā. Ar minētajām konsultācijām, ko piedāvāja Komisija, bija paredzēts nodrošināt izmeklēšanas procedūru pienācīgu ievērošanu. ĶV atteicās no šā piedāvājuma, apgalvojot, ka šāds piedāvājums nebūs saskaņā ar Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“ASCM”). |
| --- | --- |

(58)

Komisija piedāvāja papildu konsultācijas ar ĶV par minētajām citām subsīdijām, kas attiecas uz konkrētu uzņēmumu vai atrašanās vietu (pārbaudes apmeklējumos konstatētas atlasīto uzņēmumu uzskaitē) un nav uzskaitītas sūdzībā. Ar minētajām konsultācijām, ko piedāvāja Komisija, bija paredzēts nodrošināt izmeklēšanas procedūru pienācīgu ievērošanu. ĶV atteicās no šā piedāvājuma, apgalvojot, ka šāds piedāvājums nebūs saskaņā ar Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“ASCM”).

| (59) | Komisija uzskata, ka šīs citas subsīdijas ir cieši saistītas ar tādiem pasākumu un prakses veidiem, kas minēti sūdzībā un paziņojumā par procedūras sākšanu. Minētie pasākumi ietver tāda paša veida finansiālu ieguldījumu un ieguvumu saistībā ar attiecīgo ražojumu, un tādējādi tie ietilpst “subsidēšanas prakses vai izmeklējamās prakses” definīcijā, ko saskaņā ar ASCM 22. panta 2. punkta iii) apakšpunktu paredzēts norādīt paziņojumā par procedūras sākšanu. Shēmas, kas minētas paziņojumā par procedūras sākšanu, nav izsmeļošas, par ko liecina formulējums 3. iedaļā “šīs subsīdijas cita starpā ir ..”. Tādēļ Komisija secināja, ka minētās papildu subsīdijas ir šīs procedūras darbības jomā. |
| --- | --- |

(59)

Komisija uzskata, ka šīs citas subsīdijas ir cieši saistītas ar tādiem pasākumu un prakses veidiem, kas minēti sūdzībā un paziņojumā par procedūras sākšanu. Minētie pasākumi ietver tāda paša veida finansiālu ieguldījumu un ieguvumu saistībā ar attiecīgo ražojumu, un tādējādi tie ietilpst “subsidēšanas prakses vai izmeklējamās prakses” definīcijā, ko saskaņā ar ASCM 22. panta 2. punkta iii) apakšpunktu paredzēts norādīt paziņojumā par procedūras sākšanu. Shēmas, kas minētas paziņojumā par procedūras sākšanu, nav izsmeļošas, par ko liecina formulējums 3. iedaļā “šīs subsīdijas cita starpā ir ..”. Tādēļ Komisija secināja, ka minētās papildu subsīdijas ir šīs procedūras darbības jomā.

| (60) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas traktējumu attiecībā uz ASCM, un saskaņā ar ĶV viedokli Komisijai nebija juridiska pamata, balstoties uz kuru kompensēt konkrētu subsīdiju vienam atlasītajam ražotājam eksportētājam, pat ja šī subsīdija bija tieši saistīta ar subsidēšanas praksi, ko bija norādījuši sūdzības iesniedzēji. Komisija nepiekrīt ĶV par ASCM interpretāciju šajā jautājumā. Ja sūdzības iesniedzēji ir apzinājuši subsidēšanas praksi un paralēli valsts shēmu piemēriem tajā pašā subsidēšanas praksē konstatēti vietējie ieguvumi, Komisija uzskata, ka tai ir tiesības kompensēt visus konstatētos ieguvumus. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kuros konstatēto ieguvumu mehānismi, būtība un ietekme ir tādi paši kā citām shēmām, kas jau ir apzinātas sūdzībā un paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(60)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas traktējumu attiecībā uz ASCM, un saskaņā ar ĶV viedokli Komisijai nebija juridiska pamata, balstoties uz kuru kompensēt konkrētu subsīdiju vienam atlasītajam ražotājam eksportētājam, pat ja šī subsīdija bija tieši saistīta ar subsidēšanas praksi, ko bija norādījuši sūdzības iesniedzēji. Komisija nepiekrīt ĶV par ASCM interpretāciju šajā jautājumā. Ja sūdzības iesniedzēji ir apzinājuši subsidēšanas praksi un paralēli valsts shēmu piemēriem tajā pašā subsidēšanas praksē konstatēti vietējie ieguvumi, Komisija uzskata, ka tai ir tiesības kompensēt visus konstatētos ieguvumus. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kuros konstatēto ieguvumu mehānismi, būtība un ietekme ir tādi paši kā citām shēmām, kas jau ir apzinātas sūdzībā un paziņojumā par procedūras sākšanu.

3.   Nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana

| (61) | Komisija 2013. gada 18. decembrī informēja ĶV, ka tā apsvērs iespēju izmantot pieejamos faktus, jo nav saņemta atbilde no VPKB, kurām ĶV pārsūtīja tai iesniegto papildinājumu. |
| --- | --- |

(61)

Komisija 2013. gada 18. decembrī informēja ĶV, ka tā apsvērs iespēju izmantot pieejamos faktus, jo nav saņemta atbilde no VPKB, kurām ĶV pārsūtīja tai iesniegto papildinājumu.

| (62) | ĶV sniedza atbildi 2013. gada 26. decembrī, nepiekrītot ierosinātai 28. panta izmantošanai pret “iespējamajām valstij piederošām bankām”, bet neapstrīdēja faktu, ka bankas nav sniegušas atbildes uz anketas jautājumiem. ĶV arī neapstrīdēja faktu, ka šīs bankas ir valsts īpašumā. Tādēļ Komisija nebija citas iespējas kā izmantot labākos pieejamos faktus attiecībā uz informāciju, kura bija jāsniedz VPKB. |
| --- | --- |

(62)

ĶV sniedza atbildi 2013. gada 26. decembrī, nepiekrītot ierosinātai 28. panta izmantošanai pret “iespējamajām valstij piederošām bankām”, bet neapstrīdēja faktu, ka bankas nav sniegušas atbildes uz anketas jautājumiem. ĶV arī neapstrīdēja faktu, ka šīs bankas ir valsts īpašumā. Tādēļ Komisija nebija citas iespējas kā izmantot labākos pieejamos faktus attiecībā uz informāciju, kura bija jāsniedz VPKB.

| (63) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja 28. panta izmantošanu, lai aizstātu informāciju, kas tika pieprasīta papildinājumā, ko nosūtīja VPKB. Komisija neapstrīd, ka ĶV ir sniegusi informāciju šajā izmeklēšanā, un Komisija to vajadzības gadījumā ir analizējusi un ņēmusi vērā. Tomēr, ne ĶV, ne VPKB vai uzņēmumi nevarēja sniegt informāciju, piemēram, par kredītspēju, tāpēc Komisijai bija jāizmanto “pieejamie fakti” saskaņā ar pamatregulas 28. pantu. |
| --- | --- |

(63)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja 28. panta izmantošanu, lai aizstātu informāciju, kas tika pieprasīta papildinājumā, ko nosūtīja VPKB. Komisija neapstrīd, ka ĶV ir sniegusi informāciju šajā izmeklēšanā, un Komisija to vajadzības gadījumā ir analizējusi un ņēmusi vērā. Tomēr, ne ĶV, ne VPKB vai uzņēmumi nevarēja sniegt informāciju, piemēram, par kredītspēju, tāpēc Komisijai bija jāizmanto “pieejamie fakti” saskaņā ar pamatregulas 28. pantu.

| (64) | Attiecībā uz pārējām subsīdijām, kas, atsaucoties uz kādu konkrētu programmu, nav konkrēti minētas paziņojumā par procedūras sākšanu un kas konstatētas atlasīto ražotāju eksportētāju pārbaudes apmeklējumos, Komisija, lai izdarītu secinājumus, ir izmantojusi visus pieejamos pierādījumus. Uz minētājām konstatētajām subsīdijām attiecas pasākumu un prakses veidi, kas aprakstīti paziņojumā par procedūras sākšanu, un Komisija piedāvāja, bet ĶV atteicās no papildu apspriešanās par minētajām subsīdijām. Komisija uzskata, ka šīs subsīdijas ir cieši saistītas ar tādu pasākumu veidiem un praksi, kas minēti sūdzībā un paziņojumā. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz pārējām subsīdijām, kas, atsaucoties uz kādu konkrētu programmu, nav konkrēti minētas paziņojumā par procedūras sākšanu un kas konstatētas atlasīto ražotāju eksportētāju pārbaudes apmeklējumos, Komisija, lai izdarītu secinājumus, ir izmantojusi visus pieejamos pierādījumus. Uz minētājām konstatētajām subsīdijām attiecas pasākumu un prakses veidi, kas aprakstīti paziņojumā par procedūras sākšanu, un Komisija piedāvāja, bet ĶV atteicās no papildu apspriešanās par minētajām subsīdijām. Komisija uzskata, ka šīs subsīdijas ir cieši saistītas ar tādu pasākumu veidiem un praksi, kas minēti sūdzībā un paziņojumā.

| (65) | Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumus attiecībā uz subsīdijām, kuras konstatētas atlasīto uzņēmumu pārbaudes laikā, un attiecībā uz citiem punktiem par subsīdiju shēmām. Komisija vēlas precizēt, ka tā nav piemērojusi 28. pantu minētajos gadījumos. Gadījumos, kad sadarbība bija laba, bet informāciju vienkārši nevarēja sniegt, piemēram, informāciju par precīzu juridisko pamatu vienreizēja subsīdiju maksājuma gadījumā, lai nonāktu pie secinājuma par to, vai tā bija kompensējama subsīdija, tika izmantoti uzņēmuma sniegtie pierādījumi. |
| --- | --- |

(65)

Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumus attiecībā uz subsīdijām, kuras konstatētas atlasīto uzņēmumu pārbaudes laikā, un attiecībā uz citiem punktiem par subsīdiju shēmām. Komisija vēlas precizēt, ka tā nav piemērojusi 28. pantu minētajos gadījumos. Gadījumos, kad sadarbība bija laba, bet informāciju vienkārši nevarēja sniegt, piemēram, informāciju par precīzu juridisko pamatu vienreizēja subsīdiju maksājuma gadījumā, lai nonāktu pie secinājuma par to, vai tā bija kompensējama subsīdija, tika izmantoti uzņēmuma sniegtie pierādījumi.

| (66) | ĶV arī apgalvo, ka Komisija nav izpaudusi pietiekami daudz informācijas, kad tā saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantojusi labākos pieejamos faktus. Šis apgalvojums faktiski attiecas uz tādu secinājumu izmantošanu, kuri izdarīti iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu subsīdiju. Šajos gadījumos Komisija ir atsaukusies uz konkrētiem attiecīgās regulas apsvērumiem un apkopojusi konstatētos argumentus. |
| --- | --- |

(66)

ĶV arī apgalvo, ka Komisija nav izpaudusi pietiekami daudz informācijas, kad tā saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantojusi labākos pieejamos faktus. Šis apgalvojums faktiski attiecas uz tādu secinājumu izmantošanu, kuri izdarīti iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu subsīdiju. Šajos gadījumos Komisija ir atsaukusies uz konkrētiem attiecīgās regulas apsvērumiem un apkopojusi konstatētos argumentus.

| (67) | ĶV norāda, ka informācijas izpaušanas dokumentā nav detalizēti aprakstītas īpašas vienreizējas subsīdijas, kas konstatētas atlasītajiem uzņēmumiem. To darīja, lai aizsargātu komercnoslēpumu, ko atlasītie uzņēmumi izpauda Komisijai, un papildu nekonfidenciāls kopsavilkums nav iespējams. Konfidenciālu informāciju pilnībā izpauda katram atsevišķam atlasītajam ražotājam eksportētājam. Ja juridisko pamatu sniedza atlasītais ražotājs eksportētājs, tas tika darīts zināms, izpaužot informāciju uzņēmumam. Katrā gadījumā tad, kad ĶV tika piedāvāta apspriešanās par šīm subsīdijām, tai arī deva iespēju sniegt attiecīgu papildu informāciju, ko tā nav darījusi. |
| --- | --- |

(67)

ĶV norāda, ka informācijas izpaušanas dokumentā nav detalizēti aprakstītas īpašas vienreizējas subsīdijas, kas konstatētas atlasītajiem uzņēmumiem. To darīja, lai aizsargātu komercnoslēpumu, ko atlasītie uzņēmumi izpauda Komisijai, un papildu nekonfidenciāls kopsavilkums nav iespējams. Konfidenciālu informāciju pilnībā izpauda katram atsevišķam atlasītajam ražotājam eksportētājam. Ja juridisko pamatu sniedza atlasītais ražotājs eksportētājs, tas tika darīts zināms, izpaužot informāciju uzņēmumam. Katrā gadījumā tad, kad ĶV tika piedāvāta apspriešanās par šīm subsīdijām, tai arī deva iespēju sniegt attiecīgu papildu informāciju, ko tā nav darījusi.

4.   Izmeklētās shēmas

| (68) | Komisija nosūtīja anketas ĶV atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, lūdzot informāciju par šādām shēmām, saskaņā ar kurām, kā tika apgalvots, piešķir subsīdijas solārā stikla ražošanas nozarei:






  — | preferenciāli aizdevumi solārā stikla ražošanas nozarei:






  — | kredītlīnijas un politika, saskaņā ar kuru VPKB un publiskās attīstības bankas (12) piešķir aizdevumus ar zemām procentu likmēm, |
| --- | --- | --- | --- |

(68)

Komisija nosūtīja anketas ĶV atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, lūdzot informāciju par šādām shēmām, saskaņā ar kurām, kā tika apgalvots, piešķir subsīdijas solārā stikla ražošanas nozarei:

—

preferenciāli aizdevumi solārā stikla ražošanas nozarei:

—

kredītlīnijas un politika, saskaņā ar kuru VPKB un publiskās attīstības bankas (12) piešķir aizdevumus ar zemām procentu likmēm,

| — | eksporta kredītu subsīdiju programmas, |
| --- | --- |

—

eksporta kredītu subsīdiju programmas,

| — | eksporta garantijas, |
| --- | --- |

—

eksporta garantijas,

| — | zaļo tehnoloģiju valsts apmaksāta apdrošināšana (Green express), |
| --- | --- |

—

zaļo tehnoloģiju valsts apmaksāta apdrošināšana (Green express),

| — | finansiālas priekšrocības, nodrošinot piekļuvi ārzonu pārvaldītājsabiedrībām, |
| --- | --- |

—

finansiālas priekšrocības, nodrošinot piekļuvi ārzonu pārvaldītājsabiedrībām,

| — | aizdevuma atmaksa, ko veic valsts, |
| --- | --- |

—

aizdevuma atmaksa, ko veic valsts,

| — | dotāciju programmas:






  — | subsīdijas “Slaveno zīmolu” un Ķīnas pasaules klases zīmolu programmām, |
| --- | --- | --- |

—

dotāciju programmas:

—

subsīdijas “Slaveno zīmolu” un Ķīnas pasaules klases zīmolu programmām,

| — | fondi Guandong provinces rūpniecības nozaru ārējai ekspansijai, |
| --- | --- |

—

fondi Guandong provinces rūpniecības nozaru ārējai ekspansijai,

| — | valdības nodrošinātās preces un pakalpojumi par neatbilstoši zemu cenu:






  — | antimona nodrošināšana, |
| --- | --- | --- |

—

valdības nodrošinātās preces un pakalpojumi par neatbilstoši zemu cenu:

—

antimona nodrošināšana,

| — | enerģijas nodrošināšana, |
| --- | --- |

—

enerģijas nodrošināšana,

| — | zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana, |
| --- | --- |

—

zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana,

| — | tiešie atbrīvojumi no nodokļiem un nodokļu atlaižu programmas:






  — | ienākuma nodokļa atbrīvojumi vai samazinājumi saskaņā ar programmu Two Free/Three Half, |
| --- | --- | --- |

—

tiešie atbrīvojumi no nodokļiem un nodokļu atlaižu programmas:

—

ienākuma nodokļa atbrīvojumi vai samazinājumi saskaņā ar programmu Two Free/Three Half,

| — | ienākuma nodokļa atlaides ārvalstu investīciju uzņēmumiem (“FIE”), pamatojoties uz ģeogrāfisko atrašanās vietu, |
| --- | --- |

—

ienākuma nodokļa atlaides ārvalstu investīciju uzņēmumiem (“FIE”), pamatojoties uz ģeogrāfisko atrašanās vietu,

| — | vietējie ienākumu nodokļa atbrīvojumi vai samazinājumi “produktīviem FIE”, |
| --- | --- |

—

vietējie ienākumu nodokļa atbrīvojumi vai samazinājumi “produktīviem FIE”,

| — | ienākuma nodokļa atlaides FIE, kas iegādājas Ķīnā ražotas iekārtas, |
| --- | --- |

—

ienākuma nodokļa atlaides FIE, kas iegādājas Ķīnā ražotas iekārtas,

| — | nodokļu kompensācijas par pētniecību un izstrādi, ko veic FIE, |
| --- | --- |

—

nodokļu kompensācijas par pētniecību un izstrādi, ko veic FIE,

| — | preferenciālais uzņēmumu ienākuma nodoklis FIE, kas atzīti par augsto un jauno tehnoloģiju nozarēm, |
| --- | --- |

—

preferenciālais uzņēmumu ienākuma nodoklis FIE, kas atzīti par augsto un jauno tehnoloģiju nozarēm,

| — | nodokļu atlaides augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kas iesaistīti īpašos projektos, |
| --- | --- |

—

nodokļu atlaides augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, kas iesaistīti īpašos projektos,

| — | preferenciālā ienākuma nodokļa politika uzņēmumiem Ziemeļaustrumu reģionā, |
| --- | --- |

—

preferenciālā ienākuma nodokļa politika uzņēmumiem Ziemeļaustrumu reģionā,

| — | Guandong provinces nodokļu programmas, |
| --- | --- |

—

Guandong provinces nodokļu programmas,

| — | dividenžu nodokļa atbrīvojums kvalificētiem rezidentuzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

dividenžu nodokļa atbrīvojums kvalificētiem rezidentuzņēmumiem,

| — | netiešo nodokļu un importa tarifu programmas:






  — | PVN atbrīvojumi par importētu iekārtu izmantošanu, |
| --- | --- | --- |

—

netiešo nodokļu un importa tarifu programmas:

—

PVN atbrīvojumi par importētu iekārtu izmantošanu,

| — | PVN atlaides FIE par Ķīnā ražotu iekārtu iegādi, |
| --- | --- |

—

PVN atlaides FIE par Ķīnā ražotu iekārtu iegādi,

| — | PVN un tarifu atbrīvojumi par pamatlīdzekļu iegādi saskaņā ar Ārējās tirdzniecības attīstības programmu, |
| --- | --- |

—

PVN un tarifu atbrīvojumi par pamatlīdzekļu iegādi saskaņā ar Ārējās tirdzniecības attīstības programmu,

| — | citas subsīdijas un citas subsīdiju programmas (tostarp provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestāžu programmas) |
| --- | --- |

—

citas subsīdijas un citas subsīdiju programmas (tostarp provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestāžu programmas)

5.   Preferenciālas politikas aizdevumi, cits finansējums, galvojumi un apdrošināšana

5.1.   Preferenciālie aizdevumi

a)   Ievads

| (69) | Komisija nosūtīja papildinājumu ĶV, ko vajadzēja pārsūtīt VPKB, publiskām attīstības bankām un privātīpašumā esošām finanšu iestādēm, kuras izmeklēšanas periodā aizdevušas līdzekļus atlasītajiem uzņēmumiem. ĶV informēja Komisiju, ka tas noticis, bet atbildes nav sniegtas. Kā izklāstīts iepriekš, Komisija attiecīgi informēja ĶV, ka, ņemot vērā šādu nesadarbošanos, tā piemēros 28. pantu un izmantos pieejamos faktus, lai par šo jautājumu izdarītu secinājumus. |
| --- | --- |

(69)

Komisija nosūtīja papildinājumu ĶV, ko vajadzēja pārsūtīt VPKB, publiskām attīstības bankām un privātīpašumā esošām finanšu iestādēm, kuras izmeklēšanas periodā aizdevušas līdzekļus atlasītajiem uzņēmumiem. ĶV informēja Komisiju, ka tas noticis, bet atbildes nav sniegtas. Kā izklāstīts iepriekš, Komisija attiecīgi informēja ĶV, ka, ņemot vērā šādu nesadarbošanos, tā piemēros 28. pantu un izmantos pieejamos faktus, lai par šo jautājumu izdarītu secinājumus.

b)   Juridiskais pamats

| (70) | Preferenciāli aizdevumi Ķīnā paredzēti šādos tiesību aktos: ĶTR Likums par komercbankām (“Banku likums”), Vispārīgie noteikumi par aizdevumiem, ko īsteno Ķīnas Tautas banka (“ĶTB”), un Valsts padomes 1996. gada 28. jūnija Lēmums Nr. 40, uz ko atsauce izdarīta iepriekš tekstā. |
| --- | --- |

(70)

Preferenciāli aizdevumi Ķīnā paredzēti šādos tiesību aktos: ĶTR Likums par komercbankām (“Banku likums”), Vispārīgie noteikumi par aizdevumiem, ko īsteno Ķīnas Tautas banka (“ĶTB”), un Valsts padomes 1996. gada 28. jūnija Lēmums Nr. 40, uz ko atsauce izdarīta iepriekš tekstā.

c)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (71) | Iepriekšējās pretsubsīdiju izmeklēšanās par ĶTR secināts, ka Ķīnas banku sistēmā dominē valstij piederošas bankas vai bankas, kurās valstij ir kontrolpakete akciju sadalījuma ziņā. Abos gadījumos saīsinājums ir šāds: “VPKB”. Komisija arī konstatēja, ka VPKB īsteno valdības pilnvaras. Komisija nav guvusi pierādījumus tam, ka situācija ir mainījusies. Kā minēts saules enerģijas paneļu regulas 161. apsvērumā, kas ir jaunākā izmeklēšana, kurā aptverta šī joma, piecas lielākās VPKB (Ķīnas Lauksaimniecības banka, Ķīnas Banka, Ķīnas Būvniecības banka, Ķīnas Sakaru banka un ICBC) pārstāv vairāk nekā pusi Ķīnas banku nozares bilance vērtības ziņā. |
| --- | --- |

(71)

Iepriekšējās pretsubsīdiju izmeklēšanās par ĶTR secināts, ka Ķīnas banku sistēmā dominē valstij piederošas bankas vai bankas, kurās valstij ir kontrolpakete akciju sadalījuma ziņā. Abos gadījumos saīsinājums ir šāds: “VPKB”. Komisija arī konstatēja, ka VPKB īsteno valdības pilnvaras. Komisija nav guvusi pierādījumus tam, ka situācija ir mainījusies. Kā minēts saules enerģijas paneļu regulas 161. apsvērumā, kas ir jaunākā izmeklēšana, kurā aptverta šī joma, piecas lielākās VPKB (Ķīnas Lauksaimniecības banka, Ķīnas Banka, Ķīnas Būvniecības banka, Ķīnas Sakaru banka un ICBC) pārstāv vairāk nekā pusi Ķīnas banku nozares bilance vērtības ziņā.

| (72) | Pamatojoties uz pieejamiem faktiem, tostarp faktiem, kas konstatēti saules enerģijas paneļu regulā, secinājums paliek nemainīgs, proti, VPKB ir valsts struktūras pamatregulas 2. panta b) apakšpunkta izpratnē (kā norādīts saules enerģijas paneļu regulas 158.–168. apsvērumā). |
| --- | --- |

(72)

Pamatojoties uz pieejamiem faktiem, tostarp faktiem, kas konstatēti saules enerģijas paneļu regulā, secinājums paliek nemainīgs, proti, VPKB ir valsts struktūras pamatregulas 2. panta b) apakšpunkta izpratnē (kā norādīts saules enerģijas paneļu regulas 158.–168. apsvērumā).

| (73) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka Komisija nav izklāstījusi iemeslus, kādēļ tā uzskatīja VPKB par publiskām iestādēm. Komisija noraida šo apgalvojumu, jo iemesli, kādēļ VPKB ir publiskas iestādes, ir izklāstīti saules enerģijas paneļu regulas 158.–168. apsvērumā, un ĶV nesniedza informāciju, kas būtu pretrunā šiem labākajiem pieejamajiem faktiem. Rezumējot:






  a) | VPKB ir lielākā tirgus daļa, un tās ir dominējošie dalībnieki ĶTR tirgū; |
| --- | --- | --- |

(73)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka Komisija nav izklāstījusi iemeslus, kādēļ tā uzskatīja VPKB par publiskām iestādēm. Komisija noraida šo apgalvojumu, jo iemesli, kādēļ VPKB ir publiskas iestādes, ir izklāstīti saules enerģijas paneļu regulas 158.–168. apsvērumā, un ĶV nesniedza informāciju, kas būtu pretrunā šiem labākajiem pieejamajiem faktiem. Rezumējot:

a)

VPKB ir lielākā tirgus daļa, un tās ir dominējošie dalībnieki ĶTR tirgū;

| b) | pamatojoties uz pieejamiem faktiem, valdība kontrolē VPKB, izmantojot īpašumtiesības un administratīvo kontroli pār to komercdarbību, tostarp paredzot ierobežojumus attiecībā uz procentu likmēm, ko tās var piedāvāt; |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz pieejamiem faktiem, valdība kontrolē VPKB, izmantojot īpašumtiesības un administratīvo kontroli pār to komercdarbību, tostarp paredzot ierobežojumus attiecībā uz procentu likmēm, ko tās var piedāvāt;

| c) | Banku likums un citi normatīvie un administratīvie akti paredz, ka bankas piešķir aizdevumus atbilstoši valsts ekonomikas vajadzībām, sniedz kredītatbalstu atbalstāmiem projektiem un piešķir prioritāti jauno un augsto tehnoloģiju uzņēmumiem. |
| --- | --- |

c)

Banku likums un citi normatīvie un administratīvie akti paredz, ka bankas piešķir aizdevumus atbilstoši valsts ekonomikas vajadzībām, sniedz kredītatbalstu atbalstāmiem projektiem un piešķir prioritāti jauno un augsto tehnoloģiju uzņēmumiem.

| (74) | Secinājumi šajos apsvērumos ir izdarīti nesen, jo tie publicēti vien 2013. gada beigās, un tie publicēti pilnībā pārzinot politikas pārmaiņas, kas attiecībā uz procentu likmju minimālajām robežvērtībām Ķīnā notikušas 2013. gada jūlijā. |
| --- | --- |

(74)

Secinājumi šajos apsvērumos ir izdarīti nesen, jo tie publicēti vien 2013. gada beigās, un tie publicēti pilnībā pārzinot politikas pārmaiņas, kas attiecībā uz procentu likmju minimālajām robežvērtībām Ķīnā notikušas 2013. gada jūlijā.

| (75) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās Komisija mēģināja pārbaudīt ĶV ietekmi un jo īpaši centrālās bankas (Ķīnas Tautas Banka (“ĶTB”)) ietekmi finanšu tirgos un banku nozarē saistībā ar aizdevumu piešķiršanu solārā stikla ražošanas nozarei. Lai gan sadarbība ar ĶV un ĶTB kopumā tiek vērtēta apmierinoši, ĶTB nesniedza apkārtraksta par kārtību, kā reglamentē procentu likmes depozītiem un aizdevumiem, (Yinfa (2004. gads), Nr. 251) pilnīgu tekstu, kurā izklāstītas aizdevumu un depozītu procentu likmju minimālās un maksimālās robežvērtības. Apkārtrakstā sniegtas tikai minimālās robežvērtības attiecībā uz komercbanku aizdevumiem (VPKB un privātīpašumā esošām komercbankām) un publisko attīstības banku aizdevumiem. Apkārtrakstā paredzēts, ka procentu likmes nedrīkst paaugstināties preferenciāliem aizdevumiem un aizdevumiem, kam ĶV pieņēmusi īpašus noteikumus. Precīza maksimālā robežvērtība ir paredzēta īpašos noteikumos, kas piemērojami minētajiem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(75)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās Komisija mēģināja pārbaudīt ĶV ietekmi un jo īpaši centrālās bankas (Ķīnas Tautas Banka (“ĶTB”)) ietekmi finanšu tirgos un banku nozarē saistībā ar aizdevumu piešķiršanu solārā stikla ražošanas nozarei. Lai gan sadarbība ar ĶV un ĶTB kopumā tiek vērtēta apmierinoši, ĶTB nesniedza apkārtraksta par kārtību, kā reglamentē procentu likmes depozītiem un aizdevumiem, (Yinfa (2004. gads), Nr. 251) pilnīgu tekstu, kurā izklāstītas aizdevumu un depozītu procentu likmju minimālās un maksimālās robežvērtības. Apkārtrakstā sniegtas tikai minimālās robežvērtības attiecībā uz komercbanku aizdevumiem (VPKB un privātīpašumā esošām komercbankām) un publisko attīstības banku aizdevumiem. Apkārtrakstā paredzēts, ka procentu likmes nedrīkst paaugstināties preferenciāliem aizdevumiem un aizdevumiem, kam ĶV pieņēmusi īpašus noteikumus. Precīza maksimālā robežvērtība ir paredzēta īpašos noteikumos, kas piemērojami minētajiem aizdevumiem.

| (76) | Komisijas pārbaudes apmeklējuma laikā ĶTB paziņoja, ka nevar iesniegt dokumentu, jo tas nav publiski pieejams tās tīmekļa vietnē. Tomēr, meklējot internetā, atrodama apkārtraksta kopija un tulkojums angļu valodā, kas pirms vairākiem gadiem kā daļa no dokumentu paketes sniegta Austrālijas iestādēm (13). Tā kā ĶV nav iesniegusi oficiālu kopiju, Komisija izmantoja šo redakciju kā attiecīgā apkārtraksta patiesu un pilnīgu kopiju. |
| --- | --- |

(76)

Komisijas pārbaudes apmeklējuma laikā ĶTB paziņoja, ka nevar iesniegt dokumentu, jo tas nav publiski pieejams tās tīmekļa vietnē. Tomēr, meklējot internetā, atrodama apkārtraksta kopija un tulkojums angļu valodā, kas pirms vairākiem gadiem kā daļa no dokumentu paketes sniegta Austrālijas iestādēm (13). Tā kā ĶV nav iesniegusi oficiālu kopiju, Komisija izmantoja šo redakciju kā attiecīgā apkārtraksta patiesu un pilnīgu kopiju.

| (77) | Apkārtraksts liecina, ka ĶTB ietekmējusi procentu likmju noteikšanu aizdevumiem, ko ĶTR izmeklēšanas periodā piešķīrušas VPKB. ĶV skaidroja, ka ĶTB 2013. gada jūlijā atcēla aizdevumu procentu likmju minimālās un maksimālās robežvērtības. To ņēma vērā, taču, tā kā tas bija pēc izmeklēšanas perioda beigām, tas neietekmē šeit izklāstītos secinājumus. Katrā gadījumā procentu likmju minimālā robežvērtība, kas bija spēkā izmeklēšanas periodā, nav vienīgais arguments, kādēļ Komisija uzskata VPKB par publiskām iestādēm. Katrā gadījumā tiek piemēroti saules enerģijas paneļu regulas 158.–168. apsvēruma secinājumi. |
| --- | --- |

(77)

Apkārtraksts liecina, ka ĶTB ietekmējusi procentu likmju noteikšanu aizdevumiem, ko ĶTR izmeklēšanas periodā piešķīrušas VPKB. ĶV skaidroja, ka ĶTB 2013. gada jūlijā atcēla aizdevumu procentu likmju minimālās un maksimālās robežvērtības. To ņēma vērā, taču, tā kā tas bija pēc izmeklēšanas perioda beigām, tas neietekmē šeit izklāstītos secinājumus. Katrā gadījumā procentu likmju minimālā robežvērtība, kas bija spēkā izmeklēšanas periodā, nav vienīgais arguments, kādēļ Komisija uzskata VPKB par publiskām iestādēm. Katrā gadījumā tiek piemēroti saules enerģijas paneļu regulas 158.–168. apsvēruma secinājumi.

| (78) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV izteica vairākas piezīmes par apkārtrakstu “YinFa (2004) 251”, nesniedzot paskaidrojumu, kāpēc šā apkārtraksta pilnīgs teksts netika iesniegts Komisijai, un neapstiprinot, vai teksts, kas tika iesniegts Austrālijas iestādēm un ko atrada Komisijas dienesti, ir precīzs. Kā iepriekš konstatēts saules enerģijas paneļu izmeklēšanā, apkārtrakstā ir skaidri izklāstīti ĶTB norādījumi bankām attiecībā uz aizdevumiem. Kā noteikts iepriekšējās izmeklēšanās, minētais apkārtraksts ir svarīgs, lai izprastu ĶV un ĶTB funkciju, ko tās veic saistībā ar banku norīkošanu un aizdevumiem. |
| --- | --- |

(78)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV izteica vairākas piezīmes par apkārtrakstu “YinFa (2004) 251”, nesniedzot paskaidrojumu, kāpēc šā apkārtraksta pilnīgs teksts netika iesniegts Komisijai, un neapstiprinot, vai teksts, kas tika iesniegts Austrālijas iestādēm un ko atrada Komisijas dienesti, ir precīzs. Kā iepriekš konstatēts saules enerģijas paneļu izmeklēšanā, apkārtrakstā ir skaidri izklāstīti ĶTB norādījumi bankām attiecībā uz aizdevumiem. Kā noteikts iepriekšējās izmeklēšanās, minētais apkārtraksts ir svarīgs, lai izprastu ĶV un ĶTB funkciju, ko tās veic saistībā ar banku norīkošanu un aizdevumiem.

| (79) | Iepriekš saules enerģijas paneļu regulā konstatētais Komisijas secinājums paliek spēkā, proti, pirmkārt, Banku likuma 34. pantā paredzēts, ka bankas ĶTR veic ar aizdevumiem saistītu uzņēmējdarbību saskaņā ar valsts ekonomikas vajadzībām. Valsts ekonomikas vajadzībām ir izklāstītas 12. piecgadu attīstības plānā. |
| --- | --- |

(79)

Iepriekš saules enerģijas paneļu regulā konstatētais Komisijas secinājums paliek spēkā, proti, pirmkārt, Banku likuma 34. pantā paredzēts, ka bankas ĶTR veic ar aizdevumiem saistītu uzņēmējdarbību saskaņā ar valsts ekonomikas vajadzībām. Valsts ekonomikas vajadzībām ir izklāstītas 12. piecgadu attīstības plānā.

| (80) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas interpretāciju attiecībā uz Banku likuma 34. pantu, norādot, ka “šis teikums ir neskaidrs un nesniedz skaidrus norādījumus bankām rīkoties noteiktā veidā. Nav dokumentu, kuros aprakstītas valsts ekonomikas vajadzības (vai tas būtu 12. piecgades plāns vai kādu cits noteikums vai lēmums).” |
| --- | --- |

(80)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas interpretāciju attiecībā uz Banku likuma 34. pantu, norādot, ka “šis teikums ir neskaidrs un nesniedz skaidrus norādījumus bankām rīkoties noteiktā veidā. Nav dokumentu, kuros aprakstītas valsts ekonomikas vajadzības (vai tas būtu 12. piecgades plāns vai kādu cits noteikums vai lēmums).”

| (81) | Tas atšķiras no ĶV 34. panta interpretācijas saules enerģijas paneļu izmeklēšanā, kur tā to klasificēja kā “neitrālu”. Komisija nepiekrīt ĶV vērtējumam. Komisija uzskata – un ĶV nav pierādījusi pretējo –, ka politika attiecībā uz valsts ekonomiku ir izklāstīta 12. piecgades plānā un konkrētos plānos fotoelementu nozarei un ka finanšu iestādes tiek mudinātas sniegt aizdevumus atbalstāmajām nozarēm, piemēram, solārā stikla ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(81)

Tas atšķiras no ĶV 34. panta interpretācijas saules enerģijas paneļu izmeklēšanā, kur tā to klasificēja kā “neitrālu”. Komisija nepiekrīt ĶV vērtējumam. Komisija uzskata – un ĶV nav pierādījusi pretējo –, ka politika attiecībā uz valsts ekonomiku ir izklāstīta 12. piecgades plānā un konkrētos plānos fotoelementu nozarei un ka finanšu iestādes tiek mudinātas sniegt aizdevumus atbalstāmajām nozarēm, piemēram, solārā stikla ražošanas nozarei.

| (82) | ĶV ir pievērsusi Komisijas uzmanību citiem Banku likuma pantiem, proti, 4., 5. un 7. pantam, kuriem būtu jānodrošina, ka aizdevumus izsniedz, nepieļaujot iejaukšanos un veicot kredītnovērtējumu. Komisija atzīst, ka šādi panti ir spēkā, bet norāda, ka ĶV, bankas un attiecīgie atlasītie uzņēmumi nav spējuši demonstrēt, ka aizdevumi – ņemot vērā preferenciālus aizdevumus solārā stikla ražošanas nozarei – piešķirti, nepieļaujot iejaukšanos un veicot kredītnovērtējumu, jo, neraugoties uz lūgumiem, aizdevumu līgumi vai riska novērtējumi, tostarp kredītreitingi, netika sniegti kā pierādījumi, vai izdarīti konstatējumi, ka tie saistīti ar kādu no sniegtajiem aizdevumiem jebkādam atlasītajam ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(82)

ĶV ir pievērsusi Komisijas uzmanību citiem Banku likuma pantiem, proti, 4., 5. un 7. pantam, kuriem būtu jānodrošina, ka aizdevumus izsniedz, nepieļaujot iejaukšanos un veicot kredītnovērtējumu. Komisija atzīst, ka šādi panti ir spēkā, bet norāda, ka ĶV, bankas un attiecīgie atlasītie uzņēmumi nav spējuši demonstrēt, ka aizdevumi – ņemot vērā preferenciālus aizdevumus solārā stikla ražošanas nozarei – piešķirti, nepieļaujot iejaukšanos un veicot kredītnovērtējumu, jo, neraugoties uz lūgumiem, aizdevumu līgumi vai riska novērtējumi, tostarp kredītreitingi, netika sniegti kā pierādījumi, vai izdarīti konstatējumi, ka tie saistīti ar kādu no sniegtajiem aizdevumiem jebkādam atlasītajam ražotājam eksportētājam.

| (83) | Otrkārt, bankām jāsniedz kreditēšanas atbalsts atbalstāmām nozarēm saskaņā ar Lēmumu Nr. 40 un Lēmumu Nr. 9, kuriem ir likuma spēks. ĶV tirdzniecības ministrijas pārbaudes laikā apstiprināja, ka solārais stikls ir atbalstāma nozare. Tas ir saskaņā ar 2011. gada Rūpnieciskās pārstrukturēšanas pamatnostādņu katalogu, ko, atbildot uz anketas jautājumiem, sniedza ĶV un kurā solārais stikls klasificēts kā atbalstāma kategorija. |
| --- | --- |

(83)

Otrkārt, bankām jāsniedz kreditēšanas atbalsts atbalstāmām nozarēm saskaņā ar Lēmumu Nr. 40 un Lēmumu Nr. 9, kuriem ir likuma spēks. ĶV tirdzniecības ministrijas pārbaudes laikā apstiprināja, ka solārais stikls ir atbalstāma nozare. Tas ir saskaņā ar 2011. gada Rūpnieciskās pārstrukturēšanas pamatnostādņu katalogu, ko, atbildot uz anketas jautājumiem, sniedza ĶV un kurā solārais stikls klasificēts kā atbalstāma kategorija.

| (84) | Lēmumā Nr. 40 saistošu instrukciju veidā ir sniegtas norādes visām finanšu iestādēm par atbalstāmo nozaru sekmēšanu un atbalstīšanu, un solārā stikla ražošanas nozare ir atbalstāma nozare. |
| --- | --- |

(84)

Lēmumā Nr. 40 saistošu instrukciju veidā ir sniegtas norādes visām finanšu iestādēm par atbalstāmo nozaru sekmēšanu un atbalstīšanu, un solārā stikla ražošanas nozare ir atbalstāma nozare.

| (85) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas ietekmes novērtējumu par Lēmumu Nr. 40, tam pievienotajiem noteikumiem un Lēmumu Nr. 9. Komisija atgādina, ka saskaņā ar tās novērtējumu par Lēmumu Nr. 40 un pievienotajiem noteikumiem, tajos izklāstītas valsts ekonomikas vajadzības. Tajos izklāstīta valdības un finanšu nozares stratēģija, un jo īpaši tādu tiešo aizdevumu jomā, kurus finanšu iestādes piešķir atbalstāmām nozarēm, piemēram, solārā stikla ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(85)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas ietekmes novērtējumu par Lēmumu Nr. 40, tam pievienotajiem noteikumiem un Lēmumu Nr. 9. Komisija atgādina, ka saskaņā ar tās novērtējumu par Lēmumu Nr. 40 un pievienotajiem noteikumiem, tajos izklāstītas valsts ekonomikas vajadzības. Tajos izklāstīta valdības un finanšu nozares stratēģija, un jo īpaši tādu tiešo aizdevumu jomā, kurus finanšu iestādes piešķir atbalstāmām nozarēm, piemēram, solārā stikla ražošanas nozarei.

| (86) | ĶV tika lūgts precizēt Valsts padomes lēmumu juridisko statusu, piemēram, lēmuma Nr. 40 juridisko statusu. ĶV vienīgā atbilde bija šāda: tie ir noteikumi, ko izdod Valsts padome un kas nav Ķīnas tiesību aktu daļa. Tomēr ĶV nesniedza pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. ĶV valdības viedoklis ir pretrunā ar publiski pieejamo informāciju, kas Valsts padomi raksturo kā visaugstāko administratīvo iestādi, kurai ir administratīvo noteikumu pieņemšanas pilnvaras. Saskaņā ar šiem avotiem Valsts padomes lēmumi ir juridiski saistoši noteikumi (14). Tāpēc Komisija, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, uzskata, ka Lēmums Nr. 40 un minētajam lēmumam pievienotie īstenošanas lēmumi (piemēram, Lēmums Nr. 9) ir administratīvi noteikumi, tādēļ tie ir Ķīnas tiesību aktu daļa. |
| --- | --- |

(86)

ĶV tika lūgts precizēt Valsts padomes lēmumu juridisko statusu, piemēram, lēmuma Nr. 40 juridisko statusu. ĶV vienīgā atbilde bija šāda: tie ir noteikumi, ko izdod Valsts padome un kas nav Ķīnas tiesību aktu daļa. Tomēr ĶV nesniedza pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. ĶV valdības viedoklis ir pretrunā ar publiski pieejamo informāciju, kas Valsts padomi raksturo kā visaugstāko administratīvo iestādi, kurai ir administratīvo noteikumu pieņemšanas pilnvaras. Saskaņā ar šiem avotiem Valsts padomes lēmumi ir juridiski saistoši noteikumi (14). Tāpēc Komisija, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, uzskata, ka Lēmums Nr. 40 un minētajam lēmumam pievienotie īstenošanas lēmumi (piemēram, Lēmums Nr. 9) ir administratīvi noteikumi, tādēļ tie ir Ķīnas tiesību aktu daļa.

| (87) | Tāpēc Komisija apstiprina savu analīzi saules enerģijas paneļu regulas 191. apsvērumā, kurā secināts, ka Lēmums Nr. 40 un Lēmums Nr. 9 ir juridiski saistoši citām valsts iestādēm un ekonomikas dalībniekiem. |
| --- | --- |

(87)

Tāpēc Komisija apstiprina savu analīzi saules enerģijas paneļu regulas 191. apsvērumā, kurā secināts, ka Lēmums Nr. 40 un Lēmums Nr. 9 ir juridiski saistoši citām valsts iestādēm un ekonomikas dalībniekiem.

| (88) | Komisija arī analizēja, vai privātīpašumā esošām bankām Ķīnā tiek uzticēti uzdevumi un/vai doti ĶV norādījumi izsniegt preferenciālus aizdevumus ražotājiem solārā stikla nozarē pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(88)

Komisija arī analizēja, vai privātīpašumā esošām bankām Ķīnā tiek uzticēti uzdevumi un/vai doti ĶV norādījumi izsniegt preferenciālus aizdevumus ražotājiem solārā stikla nozarē pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta izpratnē.

| (89) | Banku likuma 34. pants attiecas arī uz privātīpašumā esošām bankām Ķīnā. ĶV un ieinteresētās personas nav sniegušas pierādījumus, ka secinājums par juridisko situāciju, kas izklāstīts saules enerģijas paneļu regulas 174. apsvērumā, proti, ka ĶV instruē tās tādā pašā veidā kā valstij piederošas bankas, nav spēkā. Banku likuma 34. pantā paredzēts, ka bankas tiek instruētas “veikt aizdevumu darījumus, ņemot vērā ekonomikas vajadzības un sociālo attīstību, kā arī atbilstoši valsts rūpniecības politikai” (15). Šādos apstākļos, kā norādīts saules enerģijas paneļu regulas 188. apsvērumā, par VPKB un privātīpašumā esošu banku kreditēšanas stratēģiju lemj ĶV. |
| --- | --- |

(89)

Banku likuma 34. pants attiecas arī uz privātīpašumā esošām bankām Ķīnā. ĶV un ieinteresētās personas nav sniegušas pierādījumus, ka secinājums par juridisko situāciju, kas izklāstīts saules enerģijas paneļu regulas 174. apsvērumā, proti, ka ĶV instruē tās tādā pašā veidā kā valstij piederošas bankas, nav spēkā. Banku likuma 34. pantā paredzēts, ka bankas tiek instruētas “veikt aizdevumu darījumus, ņemot vērā ekonomikas vajadzības un sociālo attīstību, kā arī atbilstoši valsts rūpniecības politikai” (15). Šādos apstākļos, kā norādīts saules enerģijas paneļu regulas 188. apsvērumā, par VPKB un privātīpašumā esošu banku kreditēšanas stratēģiju lemj ĶV.

| (90) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja secinājumu, ka tā uztic vai dod norādījumus privātbankām ĶTR, un jo īpaši apstrīdēja nozīmi, ko Komisija piešķīrusi Banku likuma 34. pantam, norādot, ka “to, kas ir “valsts ekonomikas vajadzības,” var interpretēt dažādi, un tas bez šaubām atšķiras atkarībā no personas/struktūras, kura pārbauda noteikumu”. |
| --- | --- |

(90)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja secinājumu, ka tā uztic vai dod norādījumus privātbankām ĶTR, un jo īpaši apstrīdēja nozīmi, ko Komisija piešķīrusi Banku likuma 34. pantam, norādot, ka “to, kas ir “valsts ekonomikas vajadzības,” var interpretēt dažādi, un tas bez šaubām atšķiras atkarībā no personas/struktūras, kura pārbauda noteikumu”.

| (91) | Jānorāda, ka ĶV, nepiekrītot Komisijas interpretācijai, nav sniegusi savu interpretāciju par saviem valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(91)

Jānorāda, ka ĶV, nepiekrītot Komisijas interpretācijai, nav sniegusi savu interpretāciju par saviem valsts tiesību aktiem.

| (92) | Tomēr Komisija tikai atsaucas uz iepriekšējās izmeklēšanas secinājumiem, un šajā lietā pieejamajiem faktiem, lai atkārtoti apstiprinātu secinājumu, ka valsts ekonomikas vajadzības tiek noteiktas plānos un noteikumos, ko izdod ĶTR, un 34. pants paredz, ka bankas izsniedz aizdevumus saskaņā ar šiem valsts ekonomikas aprakstiem, kas ietver solārā stikla ražošanas sekmēšanu. |
| --- | --- |

(92)

Tomēr Komisija tikai atsaucas uz iepriekšējās izmeklēšanas secinājumiem, un šajā lietā pieejamajiem faktiem, lai atkārtoti apstiprinātu secinājumu, ka valsts ekonomikas vajadzības tiek noteiktas plānos un noteikumos, ko izdod ĶTR, un 34. pants paredz, ka bankas izsniedz aizdevumus saskaņā ar šiem valsts ekonomikas aprakstiem, kas ietver solārā stikla ražošanas sekmēšanu.

| (93) | Tādēļ secinājums paliek nemainīgs, ka ĶV saskaņā ar Banku likuma 34. pantu uztic un norīko privātbankas izsniegt aizdevumus atbalstāmām nozarēm. |
| --- | --- |

(93)

Tādēļ secinājums paliek nemainīgs, ka ĶV saskaņā ar Banku likuma 34. pantu uztic un norīko privātbankas izsniegt aizdevumus atbalstāmām nozarēm.

| (94) | Tāpēc Komisija secina, ka aizdevumi, ko VPKB sniegušas ĶTR, ietver valdības finansiālu ieguldījumu solārā stikla ražotājiem līdzekļu tieša pārveduma veidā, kā noteikts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā. |
| --- | --- |

(94)

Tāpēc Komisija secina, ka aizdevumi, ko VPKB sniegušas ĶTR, ietver valdības finansiālu ieguldījumu solārā stikla ražotājiem līdzekļu tieša pārveduma veidā, kā noteikts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā.

| (95) | Tie paši pierādījumi liecina, ka valdība uztic un norīko VPKB (kā arī privātīpašumā esošas bankas) veikt konkrētus uzdevumus, un tāpēc tas nozīmē, ka pastāv finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(95)

Tie paši pierādījumi liecina, ka valdība uztic un norīko VPKB (kā arī privātīpašumā esošas bankas) veikt konkrētus uzdevumus, un tāpēc tas nozīmē, ka pastāv finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta izpratnē.

| (96) | Attiecībā uz specifiskumu Komisija norāda, ka ĶV novirza preferenciālos aizdevumus ierobežotam nozaru skaitam, un solārā stikla ražošanas nozare (kā daļa FE nozares), kā minēts saules enerģijas paneļu regulas 172. apsvērumā, ir viena no tām. ĶV ir iekļāvusi solārā stikla ražošanas nozari “stratēģisko” nozaru sarakstā 12. piecgades plānā. Lēmumā Nr. 40 paredzēts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunu enerģētikas nozaru attīstību un sekmēs saules enerģijas izmantošanas attīstību. Visas finanšu iestādes ir instruētas sniegt kreditēšanas atbalstu tikai atbalstāmiem projektiem – kategorijai, kurai pieder solārā stikla projekti. Šajā lēmumā ir arī solījums īstenot “cita veida preferenciālu politiku attiecībā uz atbalstāmiem projektiem”. |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz specifiskumu Komisija norāda, ka ĶV novirza preferenciālos aizdevumus ierobežotam nozaru skaitam, un solārā stikla ražošanas nozare (kā daļa FE nozares), kā minēts saules enerģijas paneļu regulas 172. apsvērumā, ir viena no tām. ĶV ir iekļāvusi solārā stikla ražošanas nozari “stratēģisko” nozaru sarakstā 12. piecgades plānā. Lēmumā Nr. 40 paredzēts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunu enerģētikas nozaru attīstību un sekmēs saules enerģijas izmantošanas attīstību. Visas finanšu iestādes ir instruētas sniegt kreditēšanas atbalstu tikai atbalstāmiem projektiem – kategorijai, kurai pieder solārā stikla projekti. Šajā lēmumā ir arī solījums īstenot “cita veida preferenciālu politiku attiecībā uz atbalstāmiem projektiem”.

| (97) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja konstatējumu par specifiskumu, un jo īpaši Komisijas 12. piecgades plāna traktējumu, norādot, ka tam “nav juridiska spēka, jo tas nav saistošs dokuments”. Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam, un norāda, ka ĶV izdarīja tādus pašus apgalvojumus iepriekšējās izmeklēšanās, kas arī netika apstiprināti. 12. piecgades plānā norādīts: “Šo plānu izstrādāja un apstiprināja Nacionālais Tautas kongress, un tam ir likuma spēks.” |
| --- | --- |

(97)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja konstatējumu par specifiskumu, un jo īpaši Komisijas 12. piecgades plāna traktējumu, norādot, ka tam “nav juridiska spēka, jo tas nav saistošs dokuments”. Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam, un norāda, ka ĶV izdarīja tādus pašus apgalvojumus iepriekšējās izmeklēšanās, kas arī netika apstiprināti. 12. piecgades plānā norādīts: “Šo plānu izstrādāja un apstiprināja Nacionālais Tautas kongress, un tam ir likuma spēks.”

| (98) | Tāpēc Komisija secina, ka subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā nav vispārpieejamas, un tādējādi, ievērojot pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, tās ir specifiskas. |
| --- | --- |

(98)

Tāpēc Komisija secina, ka subsīdijas preferenciālu aizdevumu veidā nav vispārpieejamas, un tādējādi, ievērojot pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, tās ir specifiskas.

| (99) | Ieguvums pastāv tādā mērā, kādā valdības aizdevumi vai aizdevumi no privātām struktūrām, kam valdība uztic uzdevumus un dod norādījumus, tiek piešķirti ar nosacījumiem, kas ir labvēlīgāki par saņēmējam tirgū tobrīd pieejamajiem. |
| --- | --- |

(99)

Ieguvums pastāv tādā mērā, kādā valdības aizdevumi vai aizdevumi no privātām struktūrām, kam valdība uztic uzdevumus un dod norādījumus, tiek piešķirti ar nosacījumiem, kas ir labvēlīgāki par saņēmējam tirgū tobrīd pieejamajiem.

| (100) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās Komisija mēģināja pārbaudīt kredītriska novērtējumus, ko veica bankas, kas izmeklēšanas periodā izsniedza aizdevumus atlasītajiem uzņēmumiem. Uzņēmumi nesniedza pierādījumus par savu kredītreitingu, un bankas izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc Komisija nevarēja gūt pierādījumus, ka aizdevumi solārā stikla uzņēmumiem bija balstīti uz riska novērtējumu un šādas darbības rezultātā noteiktajām procentu likmēm. |
| --- | --- |

(100)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās Komisija mēģināja pārbaudīt kredītriska novērtējumus, ko veica bankas, kas izmeklēšanas periodā izsniedza aizdevumus atlasītajiem uzņēmumiem. Uzņēmumi nesniedza pierādījumus par savu kredītreitingu, un bankas izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc Komisija nevarēja gūt pierādījumus, ka aizdevumi solārā stikla uzņēmumiem bija balstīti uz riska novērtējumu un šādas darbības rezultātā noteiktajām procentu likmēm.

| (101) | Tā kā ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji un bankas nav snieguši informāciju, Komisija izmantoja pieejamos faktus, lai noteiktu, vai preferenciālie aizdevumi ĶTR tiešām bija ieguvums atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri saņēma aizdevumus no bankām ĶTR. |
| --- | --- |

(101)

Tā kā ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji un bankas nav snieguši informāciju, Komisija izmantoja pieejamos faktus, lai noteiktu, vai preferenciālie aizdevumi ĶTR tiešām bija ieguvums atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri saņēma aizdevumus no bankām ĶTR.

| (102) | Tāpat kā izmeklēšanā attiecībā uz saules enerģijas paneļiem, Komisija sāka izmeklēšanu par oficiāli publicētām centrālās bankas (ĶTB) procentu likmēm aizdevumiem Ķīnas juaņos renminbi (“CNY”). Vidējā procentu likme izmeklēšanas periodā bija 6,26 %. |
| --- | --- |

(102)

Tāpat kā izmeklēšanā attiecībā uz saules enerģijas paneļiem, Komisija sāka izmeklēšanu par oficiāli publicētām centrālās bankas (ĶTB) procentu likmēm aizdevumiem Ķīnas juaņos renminbi (“CNY”). Vidējā procentu likme izmeklēšanas periodā bija 6,26 %.

| (103) | Pēc tam Komisija koriģēja ĶTB procentu likmi, lai ņemtu vērā attiecīgo uzņēmumu kredītrisku. Taču tie nesniedza neatkarīgus kredītreitingus vai līdzīgu informāciju, kas ļautu Komisijai aprēķināt kredītreitingu. Katrā gadījumā Komisija ir atzinusi, ka Ķīnas uzņēmumu kredītreitingi iepriekšējās izmeklēšanās tikuši izkropļoti ar valdības atbalstu un ka nav pierādījumu par jebkādu nozīmīgu kredītņēmēju riska novērtējumu veikšanu. Tāpēc Komisija izmantoja to pašu metodiku kā saules enerģijas paneļu izmeklēšanā un uzskatīja, ka visu attiecīgo uzņēmumu kredītreitings ir “BB” (spekulatīvā kategorija), kā definējis kredītreitingu uzņēmums Bloomberg. |
| --- | --- |

(103)

Pēc tam Komisija koriģēja ĶTB procentu likmi, lai ņemtu vērā attiecīgo uzņēmumu kredītrisku. Taču tie nesniedza neatkarīgus kredītreitingus vai līdzīgu informāciju, kas ļautu Komisijai aprēķināt kredītreitingu. Katrā gadījumā Komisija ir atzinusi, ka Ķīnas uzņēmumu kredītreitingi iepriekšējās izmeklēšanās tikuši izkropļoti ar valdības atbalstu un ka nav pierādījumu par jebkādu nozīmīgu kredītņēmēju riska novērtējumu veikšanu. Tāpēc Komisija izmantoja to pašu metodiku kā saules enerģijas paneļu izmeklēšanā un uzskatīja, ka visu attiecīgo uzņēmumu kredītreitings ir “BB” (spekulatīvā kategorija), kā definējis kredītreitingu uzņēmums Bloomberg.

| (104) | Bloomberg reģistrēto prēmiju par obligācijām, kuras emitējuši uzņēmumi ar reitingu “BB” salīdzinājumā obligācijām, ko emitējuši uzņēmumi ar reitingu “AAA” (ĶTR obligāciju pašreizējais reitings), pēc tam pieskaitīja ĶTB vidējai aizdevumu likmei IP. Rezultāts bija standarta procentu likme izmeklēšanas periodā – 10,37 % – CNY aizdevumiem atlasītajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(104)

Bloomberg reģistrēto prēmiju par obligācijām, kuras emitējuši uzņēmumi ar reitingu “BB” salīdzinājumā obligācijām, ko emitējuši uzņēmumi ar reitingu “AAA” (ĶTR obligāciju pašreizējais reitings), pēc tam pieskaitīja ĶTB vidējai aizdevumu likmei IP. Rezultāts bija standarta procentu likme izmeklēšanas periodā – 10,37 % – CNY aizdevumiem atlasītajiem uzņēmumiem.

| (105) | Salīdzinot šo standarta procentu likmi ar faktisko procentu likmi, ko IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, Komisija secināja, ka aizdevumi solārā stikla ražošanas nozarei tiek piešķirti ar nosacījumiem, kas ir labvēlīgāki par tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(105)

Salīdzinot šo standarta procentu likmi ar faktisko procentu likmi, ko IP noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, Komisija secināja, ka aizdevumi solārā stikla ražošanas nozarei tiek piešķirti ar nosacījumiem, kas ir labvēlīgāki par tirgus nosacījumiem.

| (106) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas standarta izvēli un secinājumus, ko Komisija izdarīja no salīdzinājuma starp standarta un faktiski samaksāto procentu likmi. |
| --- | --- |

(106)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas standarta izvēli un secinājumus, ko Komisija izdarīja no salīdzinājuma starp standarta un faktiski samaksāto procentu likmi.

| (107) | Salīdzinājums starp standarta un faktiski samaksāto procentu likmi nepārprotami liecina, ka atlasītie ražotāji eksportētāji, kas saņēma aizdevumus no Ķīnas bankām CNY, maksāja mazāk par parastajām komerciālajām procentu likmēm uzņēmumiem to attiecīgajā finanšu stāvoklī. |
| --- | --- |

(107)

Salīdzinājums starp standarta un faktiski samaksāto procentu likmi nepārprotami liecina, ka atlasītie ražotāji eksportētāji, kas saņēma aizdevumus no Ķīnas bankām CNY, maksāja mazāk par parastajām komerciālajām procentu likmēm uzņēmumiem to attiecīgajā finanšu stāvoklī.

| (108) | Otrkārt, Komisija tika informēta par to, ka ĶTB 2013. gada jūlijā atcēla minimālās robežvērtības aizdevumiem, un šis fakts tika minēts izpaušanas dokumentā. Tomēr tas neietekmē secinājumu, ka ĶV iejaucas Ķīnas banku kreditēšanas praksē, jo īpaši piemērojot Lēmumu Nr. 40, tam pievienotos noteikumus un Banku likuma 34. panta noteikumus. |
| --- | --- |

(108)

Otrkārt, Komisija tika informēta par to, ka ĶTB 2013. gada jūlijā atcēla minimālās robežvērtības aizdevumiem, un šis fakts tika minēts izpaušanas dokumentā. Tomēr tas neietekmē secinājumu, ka ĶV iejaucas Ķīnas banku kreditēšanas praksē, jo īpaši piemērojot Lēmumu Nr. 40, tam pievienotos noteikumus un Banku likuma 34. panta noteikumus.

| (109) | Treškārt, Komisijas aprēķināja standartu tikai aizdevumiem CNY, jo atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem nebija aizdevumu EUR vai USD no Ķīnas bankām. |
| --- | --- |

(109)

Treškārt, Komisijas aprēķināja standartu tikai aizdevumiem CNY, jo atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem nebija aizdevumu EUR vai USD no Ķīnas bankām.

| (110) | Visbeidzot, ĶV pieprasīja papildu informāciju par to, kādēļ Komisija uzskatīja, ka atlasīto ražotāju eksportētāji kredītreitings būtu bijis “BB”. Kredītreitings “BB” tika izvēlēts tādēļ, ka Komisija nav saņēmusi pierādījumus, ka kādam no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem aprēķināts kredītreitings, jo attiecīgās bankas nesadarbojās. Kredītreitings “BB” nav nelabvēlīgs slēdziens, un patiesībā ir labvēlīgs attiecīgajiem atlasītajiem uzņēmumiem, jo tas ir labākais kredītreitings ārpus ieguldījuma kategorijas finanšu tirgos. |
| --- | --- |

(110)

Visbeidzot, ĶV pieprasīja papildu informāciju par to, kādēļ Komisija uzskatīja, ka atlasīto ražotāju eksportētāji kredītreitings būtu bijis “BB”. Kredītreitings “BB” tika izvēlēts tādēļ, ka Komisija nav saņēmusi pierādījumus, ka kādam no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem aprēķināts kredītreitings, jo attiecīgās bankas nesadarbojās. Kredītreitings “BB” nav nelabvēlīgs slēdziens, un patiesībā ir labvēlīgs attiecīgajiem atlasītajiem uzņēmumiem, jo tas ir labākais kredītreitings ārpus ieguldījuma kategorijas finanšu tirgos.

| (111) | Saskaņā ar 28. panta noteikumiem Komisijai bija pienākums izmantot labākos pieejamos faktus, kas ir gūti no saules enerģijas paneļu regulas secinājumiem, kurā attiecībā uz atlasītajiem uzņēmumiem izmantots kredītreitings “BB”. Tas šajā lietā tika uzskatīts par pamatotu, un pēc informācijas izpaušanas netika saņemti pierādījumi tam, ka bankas atlasītajiem uzņēmumiem piešķīrušas atšķirīgus kredītreitingus. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar 28. panta noteikumiem Komisijai bija pienākums izmantot labākos pieejamos faktus, kas ir gūti no saules enerģijas paneļu regulas secinājumiem, kurā attiecībā uz atlasītajiem uzņēmumiem izmantots kredītreitings “BB”. Tas šajā lietā tika uzskatīts par pamatotu, un pēc informācijas izpaušanas netika saņemti pierādījumi tam, ka bankas atlasītajiem uzņēmumiem piešķīrušas atšķirīgus kredītreitingus.

d)   Secinājums

| (112) | Pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, Komisija secina, ka solārā stikla ražošanas nozare Ķīnā IP saņēmusi ieguvumu preferenciālo aizdevumu veidā no valstij piederošām un privātbankām. Solārā stikla ražošanas nozares finansējums ir subsīdija pamatregulas nozīmē, jo:






  a) | ir valdības finansiāls ieguldījums, kā norādīts 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- | --- |

(112)

Pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, Komisija secina, ka solārā stikla ražošanas nozare Ķīnā IP saņēmusi ieguvumu preferenciālo aizdevumu veidā no valstij piederošām un privātbankām. Solārā stikla ražošanas nozares finansējums ir subsīdija pamatregulas nozīmē, jo:

a)

ir valdības finansiāls ieguldījums, kā norādīts 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā;

| b) | valdība uztic uzdevumus un dod norādījumus, kā norādīts 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā; un |
| --- | --- |

b)

valdība uztic uzdevumus un dod norādījumus, kā norādīts 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā; un

| c) | tādējādi saskaņā ar 3. panta 2. punktu tiek piešķirts ieguvums. |
| --- | --- |

c)

tādējādi saskaņā ar 3. panta 2. punktu tiek piešķirts ieguvums.

| (113) | Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un specifiskumu, šī subsīdija būtu jāuzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(113)

Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma esību, ražotāju eksportētāju ieguvumus un specifiskumu, šī subsīdija būtu jāuzskata par kompensējamu.

| (114) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja konstatējumu izmantošanu no iepriekšējām izmeklēšanām, lai šajā lietā izdarītu secinājumus par subsidēšanu, un jo īpaši apgalvoja, ka Komisija pārāk paļāvās uz konstatējumiem saules enerģijas paneļu regulā. |
| --- | --- |

(114)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja konstatējumu izmantošanu no iepriekšējām izmeklēšanām, lai šajā lietā izdarītu secinājumus par subsidēšanu, un jo īpaši apgalvoja, ka Komisija pārāk paļāvās uz konstatējumiem saules enerģijas paneļu regulā.

| (115) | Šis apgalvojums tika noraidīts. Kā jau minēts iepriekš, ņemot vērā to, ka ĶTR bankas nesadarbojās, Komisija bija spiesta piemērot 28. panta noteikumus un labākos pieejamos faktus. Saules enerģijas paneļu izmeklēšana ir jaunākā izmeklēšana un tajā ietverti jaunākie konstatējumi par subsidēšanu Ķīnā. Saules paneļi nav tāds pats ražojums kā solārais stikls, bet šie abi ražojumi ir tajā pašā jaunajā enerģētikas nozarē, un uz tiem attiecas tie paši valdības plānošanas dokumenti. Tā kā citas informācijas nebija, saules enerģijas paneļu izmeklēšanas konstatējumu izmantošana kā “labāko pieejamo informāciju” ir atbilstoša. ĶV arī apgalvoja, ka laikposmā starp saules enerģijas paneļu izmeklēšanu un šo izmeklēšanu notikušas būtiskas pārmaiņas, jo īpaši ĶTB 2013. gada jūlijā atcēlusi minimālās robežvērtības procentu likmēm. Šis apgalvojums tika noraidīts, jo saules enerģijas paneļu izmeklēšanas secinājumi attiecas uz šo izmeklēšanas periodu, tāpat kā šī izmeklēšana attiecas uz savu izmeklēšanas periodu. Abos gadījumos minimālās robežvērtības atceltas pēc izmeklēšanas perioda beigām, tādējādi tas neietekmē 28. panta izmantošanu un saules enerģijas paneļu izmeklēšanas konstatējumu izmantošanu kā labākos pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(115)

Šis apgalvojums tika noraidīts. Kā jau minēts iepriekš, ņemot vērā to, ka ĶTR bankas nesadarbojās, Komisija bija spiesta piemērot 28. panta noteikumus un labākos pieejamos faktus. Saules enerģijas paneļu izmeklēšana ir jaunākā izmeklēšana un tajā ietverti jaunākie konstatējumi par subsidēšanu Ķīnā. Saules paneļi nav tāds pats ražojums kā solārais stikls, bet šie abi ražojumi ir tajā pašā jaunajā enerģētikas nozarē, un uz tiem attiecas tie paši valdības plānošanas dokumenti. Tā kā citas informācijas nebija, saules enerģijas paneļu izmeklēšanas konstatējumu izmantošana kā “labāko pieejamo informāciju” ir atbilstoša. ĶV arī apgalvoja, ka laikposmā starp saules enerģijas paneļu izmeklēšanu un šo izmeklēšanu notikušas būtiskas pārmaiņas, jo īpaši ĶTB 2013. gada jūlijā atcēlusi minimālās robežvērtības procentu likmēm. Šis apgalvojums tika noraidīts, jo saules enerģijas paneļu izmeklēšanas secinājumi attiecas uz šo izmeklēšanas periodu, tāpat kā šī izmeklēšana attiecas uz savu izmeklēšanas periodu. Abos gadījumos minimālās robežvērtības atceltas pēc izmeklēšanas perioda beigām, tādējādi tas neietekmē 28. panta izmantošanu un saules enerģijas paneļu izmeklēšanas konstatējumu izmantošanu kā labākos pieejamos faktus.

| (116) | Visi, izņemot vienu atlasīto uzņēmumu, saņēma aizdevumus no VPKB un privātbankām. Viens uzņēmums saņēma finansējumu, izmantojot ārzonas mātes sabiedrību, un nesaņēma finansējumu no ĶTR reģistrētām bankām. |
| --- | --- |

(116)

Visi, izņemot vienu atlasīto uzņēmumu, saņēma aizdevumus no VPKB un privātbankām. Viens uzņēmums saņēma finansējumu, izmantojot ārzonas mātes sabiedrību, un nesaņēma finansējumu no ĶTR reģistrētām bankām.

| (117) | Pēc informācijas izpaušanas viens atlasītais uzņēmums apstrīdēja Komisijas secinājumu un norādīja, ka Komisija to nelūdza sniegt informāciju par šā uzņēmuma neatkarīgu kredītreitingu. Tomēr Komisija lūdza uzņēmumam sniegt visu informāciju par aizdevumiem, ko tas saņēma, taču uzņēmums nesniedza informāciju par neatkarīgu kredītreitingu. Ja uzņēmumam būtu šāda informācija, tad, ņemot vērā sūdzībā ietvertos apgalvojumus un informāciju, ko lūdza anketā, tam to vajadzēja sniegt. Un jo īpaši ņemot vērā informāciju izpaušanas dokumentā, ja tam bija neatkarīgs kredītreitings, tas būtu bijis jāsniedz nekavējoties. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(117)

Pēc informācijas izpaušanas viens atlasītais uzņēmums apstrīdēja Komisijas secinājumu un norādīja, ka Komisija to nelūdza sniegt informāciju par šā uzņēmuma neatkarīgu kredītreitingu. Tomēr Komisija lūdza uzņēmumam sniegt visu informāciju par aizdevumiem, ko tas saņēma, taču uzņēmums nesniedza informāciju par neatkarīgu kredītreitingu. Ja uzņēmumam būtu šāda informācija, tad, ņemot vērā sūdzībā ietvertos apgalvojumus un informāciju, ko lūdza anketā, tam to vajadzēja sniegt. Un jo īpaši ņemot vērā informāciju izpaušanas dokumentā, ja tam bija neatkarīgs kredītreitings, tas būtu bijis jāsniedz nekavējoties. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

e)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (118) | Pamatregulas 6. panta b) punktā ir noteikts, ka ieguvumu no šādiem aizdevumiem aprēķina kā starpību starp samaksāto procentu likmes summu un summu, ko uzņēmums maksātu par līdzīgu komercaizdevumu, ko tas varētu iegūt tirgū. Kā minēts iepriekš, ievērojot to, ka nebija citādu jēgpilnu riska novērtējumu, Komisija aprēķināja tirgus standartu līdzīgiem komercaizdevumiem. |
| --- | --- |

(118)

Pamatregulas 6. panta b) punktā ir noteikts, ka ieguvumu no šādiem aizdevumiem aprēķina kā starpību starp samaksāto procentu likmes summu un summu, ko uzņēmums maksātu par līdzīgu komercaizdevumu, ko tas varētu iegūt tirgū. Kā minēts iepriekš, ievērojot to, ka nebija citādu jēgpilnu riska novērtējumu, Komisija aprēķināja tirgus standartu līdzīgiem komercaizdevumiem.

| (119) | Ieguvumu IP aprēķināja kā starpību starp faktiski samaksātiem procentiem IP laikā un procentiem, kas būtu jāmaksā, izmantojot standartu. |
| --- | --- |

(119)

Ieguvumu IP aprēķināja kā starpību starp faktiski samaksātiem procentiem IP laikā un procentiem, kas būtu jāmaksā, izmantojot standartu.

| (120) | Subsīdiju starpības, ko, balstoties uz šo metodiku, aprēķināja atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, ir šādas:






  Preferenciālie aizdevumi |
| --- | --- |
| Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 0 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 6,2 % |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 2,5 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 4,8 % |

(120)

Subsīdiju starpības, ko, balstoties uz šo metodiku, aprēķināja atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, ir šādas:

Preferenciālie aizdevumi

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

0 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

6,2 %

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

2,5 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

4,8 %

5.2.   Citas preferenciālu aizdevumu shēmas

| (121) | Atlasītie ražotāji eksportētāji IP nav saņēmuši ieguvumus saskaņā ar eksporta kredītu subsīdiju programmām, kredītlīnijām, eksporta garantijām, programmu Green Express vai ieguvumus no piekļuves ārzonu pārvaldītājsabiedrībām. |
| --- | --- |

(121)

Atlasītie ražotāji eksportētāji IP nav saņēmuši ieguvumus saskaņā ar eksporta kredītu subsīdiju programmām, kredītlīnijām, eksporta garantijām, programmu Green Express vai ieguvumus no piekļuves ārzonu pārvaldītājsabiedrībām.

6.   Dotāciju programmas

| (122) | Atlasītie uzņēmumi IP nav saņēmuši ieguvumus no programmām “Slavenie zīmoli” vai “Ķīnas pasaules klases zīmoli”. |
| --- | --- |

(122)

Atlasītie uzņēmumi IP nav saņēmuši ieguvumus no programmām “Slavenie zīmoli” vai “Ķīnas pasaules klases zīmoli”.

6.1.   Īpašu dotāciju programmas un dotācijas

a)   Ievads

| (123) | Atlasītie uzņēmumi saņēmuši ievērojamas vienreizējas dotācijas no dažādām valsts iestādēm dažādos valdības līmeņos, kā rezultātā IP saņemts ieguvums. Minētās dotācijas konstatētas attiecīgo uzņēmumu pārbaudēs un, lai gan informācija tika pieprasīta, tās netika izpaustas šo attiecīgo uzņēmumu vai ĶV atbildēs uz anketas jautājumiem. Sūdzībā apgalvots, ka solārā stikla ražotāji saņēmuši minētās vienreizējās dotācijas no reģionu un vietējās valdības iestādēm un ka tās ir ieguvums, jo līdzekļi saņemti, neveicot pienācīgu novērtējumu (16). Paziņojumā par procedūras sākšanu arī skaidri noteikts, ka “dotāciju programmas” ir subsidēšanas prakse, ko izmanto, lai atbalstītu solārā stikla ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(123)

Atlasītie uzņēmumi saņēmuši ievērojamas vienreizējas dotācijas no dažādām valsts iestādēm dažādos valdības līmeņos, kā rezultātā IP saņemts ieguvums. Minētās dotācijas konstatētas attiecīgo uzņēmumu pārbaudēs un, lai gan informācija tika pieprasīta, tās netika izpaustas šo attiecīgo uzņēmumu vai ĶV atbildēs uz anketas jautājumiem. Sūdzībā apgalvots, ka solārā stikla ražotāji saņēmuši minētās vienreizējās dotācijas no reģionu un vietējās valdības iestādēm un ka tās ir ieguvums, jo līdzekļi saņemti, neveicot pienācīgu novērtējumu (16). Paziņojumā par procedūras sākšanu arī skaidri noteikts, ka “dotāciju programmas” ir subsidēšanas prakse, ko izmanto, lai atbalstītu solārā stikla ražošanas nozari.

b)   Juridiskais pamats

| (124) | Minētās subsīdijas uzņēmumiem piešķīra valsts, provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestādes, un tās acīmredzot bija specifiskas attiecīgajiem uzņēmumiņiem vai specifiskas nozares atrašanās vietas vai veida ziņā. Sīkāka juridiskā informācija par konkrētiem tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem piešķirti ieguvumi (ja tiem vispār bija juridiskais pamats), netika izpausta, lai gan Komisijai bieži vien, bet ne vienmēr, iesniedza valdības iestādes izdotā dokumenta kopiju par līdzekļu piešķiršanu. |
| --- | --- |

(124)

Minētās subsīdijas uzņēmumiem piešķīra valsts, provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestādes, un tās acīmredzot bija specifiskas attiecīgajiem uzņēmumiņiem vai specifiskas nozares atrašanās vietas vai veida ziņā. Sīkāka juridiskā informācija par konkrētiem tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem piešķirti ieguvumi (ja tiem vispār bija juridiskais pamats), netika izpausta, lai gan Komisijai bieži vien, bet ne vienmēr, iesniedza valdības iestādes izdotā dokumenta kopiju par līdzekļu piešķiršanu.

c)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (125) | Viens atlasītais uzņēmums IP saņēma dotācijas no Ekonomiskās attīstības zonas, kurā tas atrodas. Ekonomiskās attīstības zonā minētās dotācijas aprēķināja šādi: 20 % no visiem nodokļiem, ko uzņēmums samaksājis vietējām nodokļu iestādēm, cita starpā tas ietver uzņēmumu ienākuma nodokli, zemes izmantošanas nodokli un dividenžu ienākuma nodokli. |
| --- | --- |

(125)

Viens atlasītais uzņēmums IP saņēma dotācijas no Ekonomiskās attīstības zonas, kurā tas atrodas. Ekonomiskās attīstības zonā minētās dotācijas aprēķināja šādi: 20 % no visiem nodokļiem, ko uzņēmums samaksājis vietējām nodokļu iestādēm, cita starpā tas ietver uzņēmumu ienākuma nodokli, zemes izmantošanas nodokli un dividenžu ienākuma nodokli.

| (126) | Cits atlasītais uzņēmums IP ir saņēmis lielu dotāciju no vietējās valdības, lai segtu maksu, kas saistīta ar uzņēmuma elektroapgādes ierīkošanu un ko tam būtu jāsedz pašam. Šim uzņēmumam tika piešķirts “atbalsts lieliem uzņēmumiem, kas reģistrēti reģionā”. |
| --- | --- |

(126)

Cits atlasītais uzņēmums IP ir saņēmis lielu dotāciju no vietējās valdības, lai segtu maksu, kas saistīta ar uzņēmuma elektroapgādes ierīkošanu un ko tam būtu jāsedz pašam. Šim uzņēmumam tika piešķirts “atbalsts lieliem uzņēmumiem, kas reģistrēti reģionā”.

| (127) | Cits atlasītais uzņēmums saņēma 25 milj. CNY tiešo dotāciju no Valsts attīstības un reformu komisijas (“VARK”) Rūpnieciskās pielāgošanās fonda augsto tehnoloģiju solārā stikla ražošanai. Šī tiešā valsts dotācija tika saņemta 2006. gadā, un uzņēmums saņēma 10 % dotācijas nākamajos 10 gados. Tādējādi 2,5 milj. CNY uzskatīti par ieguvumu IP. |
| --- | --- |

(127)

Cits atlasītais uzņēmums saņēma 25 milj. CNY tiešo dotāciju no Valsts attīstības un reformu komisijas (“VARK”) Rūpnieciskās pielāgošanās fonda augsto tehnoloģiju solārā stikla ražošanai. Šī tiešā valsts dotācija tika saņemta 2006. gadā, un uzņēmums saņēma 10 % dotācijas nākamajos 10 gados. Tādējādi 2,5 milj. CNY uzskatīti par ieguvumu IP.

| (128) | Tas pats uzņēmums 2012. gada pārskatos bija iegrāmatojis citas dotācijas no vietējā nodokļu dienesta un citām vietējās pārvaldes iestādēm. Uzņēmums apgalvoja, ka šo dotāciju lielākā daļa patiesībā nav tiešie līdzekļu pārvedumi no šīm iestādēm uzņēmumam, bet gan tādu summu atmaksa, ko uzņēmums bija samaksājis iepriekš valdībai. Komisija nevarēja pieņemt šo paskaidrojumu, jo tas nevarēja sniegt pietiekamus pierādījumus. |
| --- | --- |

(128)

Tas pats uzņēmums 2012. gada pārskatos bija iegrāmatojis citas dotācijas no vietējā nodokļu dienesta un citām vietējās pārvaldes iestādēm. Uzņēmums apgalvoja, ka šo dotāciju lielākā daļa patiesībā nav tiešie līdzekļu pārvedumi no šīm iestādēm uzņēmumam, bet gan tādu summu atmaksa, ko uzņēmums bija samaksājis iepriekš valdībai. Komisija nevarēja pieņemt šo paskaidrojumu, jo tas nevarēja sniegt pietiekamus pierādījumus.

| (129) | Vēl viens atlasītais uzņēmums pirms IP no vietējās valdības saņēma tiešo dotāciju 15 milj. CNY, un šis uzņēmums saņēma 10 % dotācijas nākamajos 10 gados. Uzņēmums saņēma minēto dotāciju attīstībai fotoelementu jomā (kas ietver solārā stikla ražošanas nozari), uzlabotas ražošanas bāzes paātrinātai būvniecībai vietējā rūpniecības zonā un lielo projektu sekmīgai īstenošanai. |
| --- | --- |

(129)

Vēl viens atlasītais uzņēmums pirms IP no vietējās valdības saņēma tiešo dotāciju 15 milj. CNY, un šis uzņēmums saņēma 10 % dotācijas nākamajos 10 gados. Uzņēmums saņēma minēto dotāciju attīstībai fotoelementu jomā (kas ietver solārā stikla ražošanas nozari), uzlabotas ražošanas bāzes paātrinātai būvniecībai vietējā rūpniecības zonā un lielo projektu sekmīgai īstenošanai.

| (130) | Tas pats uzņēmums pirms IP saņēma vairākas citas dotācijas, attiecinot dotācijas daļu uz IP. Tomēr uzņēmums nesniedza sīkāku informāciju par šo dotāciju iezīmēm, un, ņemot vērā informācijas trūkumu, lai nonāktu pie secinājuma, tika izmantoti pieejamie fakti. Komisija, ņemot vērā citu faktu trūkumu, secināja, ka šīs dotācijas ir specifiskas šim uzņēmumam un ka IP piešķirtās dotācijas summa būtu jāuzskata par ieguvumu. |
| --- | --- |

(130)

Tas pats uzņēmums pirms IP saņēma vairākas citas dotācijas, attiecinot dotācijas daļu uz IP. Tomēr uzņēmums nesniedza sīkāku informāciju par šo dotāciju iezīmēm, un, ņemot vērā informācijas trūkumu, lai nonāktu pie secinājuma, tika izmantoti pieejamie fakti. Komisija, ņemot vērā citu faktu trūkumu, secināja, ka šīs dotācijas ir specifiskas šim uzņēmumam un ka IP piešķirtās dotācijas summa būtu jāuzskata par ieguvumu.

d)   Secinājums

| (131) | ĶV tika aicināta sniegt papildu informāciju un apspriesties par minētajām dotācijām, taču tā no konsultācijām atteicās. Pamatojoties uz gūtajiem pierādījumiem par to, ka atlasītie uzņēmumi saņem minētās dotācijas, un tā kā trūka citas informācijas, Komisija minētās dotācijas uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 2. punkta izpratnē, jo dotāciju veidā attiecīgā ražojuma ražotājiem nodrošināts līdzekļu tiešs pārvedums no ĶV un tādējādi nodrošināts ieguvumus. |
| --- | --- |

(131)

ĶV tika aicināta sniegt papildu informāciju un apspriesties par minētajām dotācijām, taču tā no konsultācijām atteicās. Pamatojoties uz gūtajiem pierādījumiem par to, ka atlasītie uzņēmumi saņem minētās dotācijas, un tā kā trūka citas informācijas, Komisija minētās dotācijas uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 2. punkta izpratnē, jo dotāciju veidā attiecīgā ražojuma ražotājiem nodrošināts līdzekļu tiešs pārvedums no ĶV un tādējādi nodrošināts ieguvumus.

| (132) | Minētās dotācijas ir arī specifiskas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta izpratnē, jo tās ir attiecināmas tikai uz ierobežotu uzņēmumu vai konkrētu projektu skaitu noteiktos reģionos, un tās piešķir, lai segtu atlasīto uzņēmumu vienreizējās vajadzības. Šīs dotācijas neatbilst nespecifiskuma prasībām, kas ietvertas pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā, jo attiecināmības nosacījumi un faktiskās atlases kritēriji uzņēmumiem, lai tie būtu atbilstīgi, nav pārredzami, objektīvi un netiek piemēroti automātiski. Turklāt nav pierādījumu, ka šīs dotācijas ir saistītas ar vispārēju subsīdiju programmu. |
| --- | --- |

(132)

Minētās dotācijas ir arī specifiskas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta izpratnē, jo tās ir attiecināmas tikai uz ierobežotu uzņēmumu vai konkrētu projektu skaitu noteiktos reģionos, un tās piešķir, lai segtu atlasīto uzņēmumu vienreizējās vajadzības. Šīs dotācijas neatbilst nespecifiskuma prasībām, kas ietvertas pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā, jo attiecināmības nosacījumi un faktiskās atlases kritēriji uzņēmumiem, lai tie būtu atbilstīgi, nav pārredzami, objektīvi un netiek piemēroti automātiski. Turklāt nav pierādījumu, ka šīs dotācijas ir saistītas ar vispārēju subsīdiju programmu.

| (133) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas pilnvaras izmeklēt minētās dotācijas un Komisijas veikto analīzi par daļēju informāciju, kas tai pieejama. Tomēr Komisija rūpīgi analizēja komercnoslēpumu, ko izpauda attiecīgie uzņēmumi, un gadījumos, kad nebija pierādījumu par ieguvuma un dotācijas specifiskumu, dotācija tika kompensēta. |
| --- | --- |

(133)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas pilnvaras izmeklēt minētās dotācijas un Komisijas veikto analīzi par daļēju informāciju, kas tai pieejama. Tomēr Komisija rūpīgi analizēja komercnoslēpumu, ko izpauda attiecīgie uzņēmumi, un gadījumos, kad nebija pierādījumu par ieguvuma un dotācijas specifiskumu, dotācija tika kompensēta.

| (134) | Visos gadījumos uzņēmumi sniedza informāciju par dotācijas apjomu un par to, kas izmaksāja dotāciju, pat ja dažos gadījumos uzņēmumam nebija dokumentu, lai pierādītu juridisko pamatu, balstoties uz kā piešķīrējs piešķīra dotāciju. Attiecīgie uzņēmumi galvenokārt iegrāmatoja šos ienākumus savos pārskatos pozīcijā “subsīdiju ienākumi”, un šie pārskati tika pārbaudīti neatkarīgi. Tas tika ņemts vērā kā pozitīvs pierādījums par subsīdiju, kas bija kompensējams ieguvums. |
| --- | --- |

(134)

Visos gadījumos uzņēmumi sniedza informāciju par dotācijas apjomu un par to, kas izmaksāja dotāciju, pat ja dažos gadījumos uzņēmumam nebija dokumentu, lai pierādītu juridisko pamatu, balstoties uz kā piešķīrējs piešķīra dotāciju. Attiecīgie uzņēmumi galvenokārt iegrāmatoja šos ienākumus savos pārskatos pozīcijā “subsīdiju ienākumi”, un šie pārskati tika pārbaudīti neatkarīgi. Tas tika ņemts vērā kā pozitīvs pierādījums par subsīdiju, kas bija kompensējams ieguvums.

| (135) | Viens atlasītais uzņēmums to pašu iemeslu dēļ arī apstrīdēja Komisijas pilnvaras izmeklēt un kompensēt minētās dotācijas konkrētiem uzņēmumiem. To pašu iemeslu dēļ Komisija noraidīja uzņēmuma argumentu, atkārtoti paužot savu nostāju, ka tai ir pilnvaras izmeklēt šīs dotācijas un attiecīgā gadījumā tās kompensēt. |
| --- | --- |

(135)

Viens atlasītais uzņēmums to pašu iemeslu dēļ arī apstrīdēja Komisijas pilnvaras izmeklēt un kompensēt minētās dotācijas konkrētiem uzņēmumiem. To pašu iemeslu dēļ Komisija noraidīja uzņēmuma argumentu, atkārtoti paužot savu nostāju, ka tai ir pilnvaras izmeklēt šīs dotācijas un attiecīgā gadījumā tās kompensēt.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (136) | Tabulā sniegti ieguvuma aprēķini iepriekš minētajām dotācijām, kur ieguvums ir izmeklēšanas periodā saņemtā summa vai iegrāmatotā summa izmeklēšanas periodam, ja attiecīgais uzņēmums to amortizējis.






  Citas dotāciju programmas |
| --- | --- |
| Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 1,1 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 2,9 % |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 1,1 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 3,0 % |

(136)

Tabulā sniegti ieguvuma aprēķini iepriekš minētajām dotācijām, kur ieguvums ir izmeklēšanas periodā saņemtā summa vai iegrāmatotā summa izmeklēšanas periodam, ja attiecīgais uzņēmums to amortizējis.

Citas dotāciju programmas

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

1,1 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

2,9 %

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

1,1 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

3,0 %

7.   Tiešie atbrīvojumi no nodokļiem un nodokļu atlaižu programmas

7.1.   Programma Two Free/Three Half ārvalstu investīciju uzņēmumiem

a)   Ievads

| (137) | Programma Two Free/Three Half dod tiesības ārvalstu investīciju uzņēmumiem (Foreign Invested Enterprises (“FIE”)) nemaksāt uzņēmumu ienākuma nodokli pirmajos divos gados un nākamajos trijos gados maksāt tikai 12,5 %, nevis 25 %. |
| --- | --- |

(137)

Programma Two Free/Three Half dod tiesības ārvalstu investīciju uzņēmumiem (Foreign Invested Enterprises (“FIE”)) nemaksāt uzņēmumu ienākuma nodokli pirmajos divos gados un nākamajos trijos gados maksāt tikai 12,5 %, nevis 25 %.

b)   Juridiskais pamats

| (138) | Šīs programmas juridiskais pamats ir 8. pants Ķīnas Tautas Republikas Likumā par ārvalstu investīciju uzņēmumu un ārvalstu uzņēmumu ienākuma nodokli (“FIE nodokļa likums”) un 72. pants Ķīnas Tautas Republikas Likuma par ārvalstu investīciju uzņēmumu un ārvalstu uzņēmumu ienākuma nodokli īstenošanas noteikumos. Saskaņā ar ĶV šī programma ir izbeigta, ievērojot 2008. gada Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (“EIT likums”) 57. pantu (ar pārejas periodu līdz 2012. gada beigām). Tādējādi likumā ir skaidri noteikts, ka 2012. taksācijas gadā saskaņā ar šo shēmu tiks piešķirts ieguvums. |
| --- | --- |

(138)

Šīs programmas juridiskais pamats ir 8. pants Ķīnas Tautas Republikas Likumā par ārvalstu investīciju uzņēmumu un ārvalstu uzņēmumu ienākuma nodokli (“FIE nodokļa likums”) un 72. pants Ķīnas Tautas Republikas Likuma par ārvalstu investīciju uzņēmumu un ārvalstu uzņēmumu ienākuma nodokli īstenošanas noteikumos. Saskaņā ar ĶV šī programma ir izbeigta, ievērojot 2008. gada Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (“EIT likums”) 57. pantu (ar pārejas periodu līdz 2012. gada beigām). Tādējādi likumā ir skaidri noteikts, ka 2012. taksācijas gadā saskaņā ar šo shēmu tiks piešķirts ieguvums.

c)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (139) | Saskaņā ar shēmu Two Free/Three Half uzņēmumiem 2012. finanšu gadā piešķirti ieguvumi; pēc tam, kā norādījusi ĶV, šī shēma ir atcelta. |
| --- | --- |

(139)

Saskaņā ar shēmu Two Free/Three Half uzņēmumiem 2012. finanšu gadā piešķirti ieguvumi; pēc tam, kā norādījusi ĶV, šī shēma ir atcelta.

| (140) | Viens no atlasītajiem uzņēmumiem bija ārvalstu uzņēmumus, kas IP izmantoja minēto shēmu. Tam piemērota 12,5 % uzņēmumu ienākuma nodokļa likme nevis standartlikme – 25 % –, kas bija norādīta uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarācijā par 2012. gadu un gada pārskatos. |
| --- | --- |

(140)

Viens no atlasītajiem uzņēmumiem bija ārvalstu uzņēmumus, kas IP izmantoja minēto shēmu. Tam piemērota 12,5 % uzņēmumu ienākuma nodokļa likme nevis standartlikme – 25 % –, kas bija norādīta uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarācijā par 2012. gadu un gada pārskatos.

| (141) | Komisija izpauda šos konstatējumus ieinteresētajām personām un saņēma ĶV piezīmes, kurās norādīts, ka saskaņā ar paziņojumu par pārejas periodu (17) visi ieguvumi saskaņā ar šo shēmu 2012. gadā tiks pārtraukti. ĶV norādīja, ka tādējādi – ja kompensācijas maksājumi tiek noteikti – attiecībā uz ieguvumu, ko IP saskaņā ar šo shēmu saņēmis viens atlasītais uzņēmums, maksājumus nevarētu noteikt. Šis arguments tiek pieņemts, jo attiecībā uz šo atlasīto uzņēmumu, un jo īpaši ņemot vērā šā gadījuma apstākļus, Komisijai nav pierādījumu par ieguvuma turpināšanos. |
| --- | --- |

(141)

Komisija izpauda šos konstatējumus ieinteresētajām personām un saņēma ĶV piezīmes, kurās norādīts, ka saskaņā ar paziņojumu par pārejas periodu (17) visi ieguvumi saskaņā ar šo shēmu 2012. gadā tiks pārtraukti. ĶV norādīja, ka tādējādi – ja kompensācijas maksājumi tiek noteikti – attiecībā uz ieguvumu, ko IP saskaņā ar šo shēmu saņēmis viens atlasītais uzņēmums, maksājumus nevarētu noteikt. Šis arguments tiek pieņemts, jo attiecībā uz šo atlasīto uzņēmumu, un jo īpaši ņemot vērā šā gadījuma apstākļus, Komisijai nav pierādījumu par ieguvuma turpināšanos.

d)   Secinājums

| (142) | Lai gan iepriekšējās regulās shēmas Two Free/Three Half ir kompensētas, Komisija šim vienam atlasītajam uzņēmumam neuzliek pienākumu kompensēt ieguvumu IP, jo Komisijai nav pierādījumu, ka minētā shēma vai tās variācija būs spēkā attiecībā uz šo vienu atlasīto uzņēmumu dienā, kad tiks noteikti maksājumi. |
| --- | --- |

(142)

Lai gan iepriekšējās regulās shēmas Two Free/Three Half ir kompensētas, Komisija šim vienam atlasītajam uzņēmumam neuzliek pienākumu kompensēt ieguvumu IP, jo Komisijai nav pierādījumu, ka minētā shēma vai tās variācija būs spēkā attiecībā uz šo vienu atlasīto uzņēmumu dienā, kad tiks noteikti maksājumi.

7.2.   Augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi

a)   Ievads

| (143) | Šī programma ļauj uzņēmumiem, kuri var pierādīt, ka tie ievēro konkrētu kritēriju kopumu, lai tiktu atzītam par “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu”, saņemt 15 % uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu salīdzinājumā ar 25 % standartlikmi. |
| --- | --- |

(143)

Šī programma ļauj uzņēmumiem, kuri var pierādīt, ka tie ievēro konkrētu kritēriju kopumu, lai tiktu atzītam par “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu”, saņemt 15 % uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu salīdzinājumā ar 25 % standartlikmi.

b)   Juridiskais pamats

| (144) | Šīs programmas juridiskais pamats ir EIT likuma 28. panta 2. punkts un Administratīvie pasākumi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai (Guo Ke Fa Huo (2008) Nr. 172), kā arī EIT īstenošanas noteikumu 93. pants un Valsts nodokļu pārvaldes paziņojums par jautājumiem, kas attiecas uz Kārtību, kādā augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi maksā uzņēmumu ienākuma nodokli (Guo Shui Han (2008) Nr. 985). |
| --- | --- |

(144)

Šīs programmas juridiskais pamats ir EIT likuma 28. panta 2. punkts un Administratīvie pasākumi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai (Guo Ke Fa Huo (2008) Nr. 172), kā arī EIT īstenošanas noteikumu 93. pants un Valsts nodokļu pārvaldes paziņojums par jautājumiem, kas attiecas uz Kārtību, kādā augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi maksā uzņēmumu ienākuma nodokli (Guo Shui Han (2008) Nr. 985).

c)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (145) | Šo shēmu piemēro ĶV atzītiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem. Lai varētu pretendēt uz šo shēmu, uzņēmumiem nepieciešamas patstāvīgas intelektuālā pamatīpašuma tiesības, un tiem jāatbilst vairākām prasībām, kas izklāstītas juridiskajā pamatojumā un apkopotas šādi:






  a) | to produkcija ir iekļauta ražojumu jomā, kas pieder valsts būtiski atbalstīto augsto tehnoloģiju jomām; |
| --- | --- | --- |

(145)

Šo shēmu piemēro ĶV atzītiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem. Lai varētu pretendēt uz šo shēmu, uzņēmumiem nepieciešamas patstāvīgas intelektuālā pamatīpašuma tiesības, un tiem jāatbilst vairākām prasībām, kas izklāstītas juridiskajā pamatojumā un apkopotas šādi:

a)

to produkcija ir iekļauta ražojumu jomā, kas pieder valsts būtiski atbalstīto augsto tehnoloģiju jomām;

| b) | kopējās pētniecības un izstrādes izmaksas veido 3–6 % no kopējiem tirdzniecības ieņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

kopējās pētniecības un izstrādes izmaksas veido 3–6 % no kopējiem tirdzniecības ieņēmumiem;

| c) | ieņēmumi no augsto un jauno tehnoloģiju ražojumiem veido vairāk nekā 60 % no kopējiem tirdzniecības ieņēmumiem; |
| --- | --- |

c)

ieņēmumi no augsto un jauno tehnoloģiju ražojumiem veido vairāk nekā 60 % no kopējiem tirdzniecības ieņēmumiem;

| d) | personāls, kas iesaistīts pētniecībā un izstrādē, veido 10 % no kopējā darbinieku skaita; |
| --- | --- |

d)

personāls, kas iesaistīts pētniecībā un izstrādē, veido 10 % no kopējā darbinieku skaita;

| e) | ir izpildītas citas prasības, kas paredzētas 2008. gada augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu administratīvajos pasākumos. |
| --- | --- |

e)

ir izpildītas citas prasības, kas paredzētas 2008. gada augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu administratīvajos pasākumos.

| (146) | Tika konstatēts, ka daži atlasītie uzņēmumi izmantoja šo shēmu, un tādējādi maksāja 15 % nevis 25 % uzņēmumu ienākuma nodokli. Šie uzņēmumi iesniedza pieteikumu, lai tiem piešķirtu jauno un augsto tehnoloģiju uzņēmumu statusu, un saņēma oficiālu paziņojumu, ka tie atbilst shēmas kritērijiem un tādējādi tiem ir tiesības attiecīgi aizpildīt uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarācijas. |
| --- | --- |

(146)

Tika konstatēts, ka daži atlasītie uzņēmumi izmantoja šo shēmu, un tādējādi maksāja 15 % nevis 25 % uzņēmumu ienākuma nodokli. Šie uzņēmumi iesniedza pieteikumu, lai tiem piešķirtu jauno un augsto tehnoloģiju uzņēmumu statusu, un saņēma oficiālu paziņojumu, ka tie atbilst shēmas kritērijiem un tādējādi tiem ir tiesības attiecīgi aizpildīt uzņēmumu ienākuma nodokļa deklarācijas.

d)   Secinājums

| (147) | Kā minēts iepriekšējās saules enerģijas paneļu izmeklēšanas 322.–326. apsvērumā, Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, jo pastāv finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā nesaņemtie ĶV ieņēmumi, kas rada ieguvumu attiecīgajiem uzņēmumiem. Saņēmēju ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. |
| --- | --- |

(147)

Kā minēts iepriekšējās saules enerģijas paneļu izmeklēšanas 322.–326. apsvērumā, Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, jo pastāv finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā nesaņemtie ĶV ieņēmumi, kas rada ieguvumu attiecīgajiem uzņēmumiem. Saņēmēju ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.

| (148) | Šī subsīdija ir specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē, jo tā attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas sertificēti kā augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi un kas atbilst visām 2008. gada administratīvo pasākumu prasībām. Attiecīgie atlasītie uzņēmumi veica šādu sertifikāciju. Atbilstība nav automātiska, un tiesību aktos nebija iestrādāti objektīvi kritēriji vai tos nebija noteikusi piešķīrēja iestāde. |
| --- | --- |

(148)

Šī subsīdija ir specifiska pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē, jo tā attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas sertificēti kā augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi un kas atbilst visām 2008. gada administratīvo pasākumu prasībām. Attiecīgie atlasītie uzņēmumi veica šādu sertifikāciju. Atbilstība nav automātiska, un tiesību aktos nebija iestrādāti objektīvi kritēriji vai tos nebija noteikusi piešķīrēja iestāde.

| (149) | Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumus, apgalvojot, ka atbilstības kritēriji ir objektīvi un ka tie tiek vienādi piemēroti visiem uzņēmumiem ĶTR. Komisija nepiekrīt ĶV traktējumam attiecībā uz tiesību aktiem un īstenošanas pasākumiem, kas liecina, ka programma attiecas tikai uz konkrētām nozarēm un uzņēmumiem, ko atbalsta ĶV, pamatojoties uz kritērijiem, kas acīmredzami nav neitrāli, piemēram, ka to produkcija ir iekļauta ražojumu jomā, kas pieder valsts būtiski atbalstīto augsto tehnoloģiju jomām. |
| --- | --- |

(149)

Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas secinājumus, apgalvojot, ka atbilstības kritēriji ir objektīvi un ka tie tiek vienādi piemēroti visiem uzņēmumiem ĶTR. Komisija nepiekrīt ĶV traktējumam attiecībā uz tiesību aktiem un īstenošanas pasākumiem, kas liecina, ka programma attiecas tikai uz konkrētām nozarēm un uzņēmumiem, ko atbalsta ĶV, pamatojoties uz kritērijiem, kas acīmredzami nav neitrāli, piemēram, ka to produkcija ir iekļauta ražojumu jomā, kas pieder valsts būtiski atbalstīto augsto tehnoloģiju jomām.

| (150) | Atbilstība nav automātiska un ir atkarīga no tā, vai tiek piešķirts augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmuma sertifikāts, ko izdod pēc kompetento iestāžu veiktas diskrecionāras procedūras. |
| --- | --- |

(150)

Atbilstība nav automātiska un ir atkarīga no tā, vai tiek piešķirts augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmuma sertifikāts, ko izdod pēc kompetento iestāžu veiktas diskrecionāras procedūras.

| (151) | Tāpēc Komisija šo subsīdiju uzskata par kompensējamu. |
| --- | --- |

(151)

Tāpēc Komisija šo subsīdiju uzskata par kompensējamu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (152) | Komisija ir aprēķinājusi kompensējamās subsīdijas summu kā starpību starp nodokļu summu, ko parasti maksā IP, un nodokļu summu, ko attiecīgie uzņēmumi faktiski samaksājuši IP.






  Augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi |
| --- | --- |
| Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 0 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 0 % |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 0,4 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 1,8 % |

(152)

Komisija ir aprēķinājusi kompensējamās subsīdijas summu kā starpību starp nodokļu summu, ko parasti maksā IP, un nodokļu summu, ko attiecīgie uzņēmumi faktiski samaksājuši IP.

Augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

0 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

0 %

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

0,4 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

1,8 %

7.3.   Dividenžu nodokļa atbrīvojums kvalificētiem rezidentuzņēmumiem

a)   Ievads

| (153) | Sūdzībā apgalvots, ka solārā stikla ražotāji eksportētāji saņēma subsīdijas no citas tiešo nodokļu atbrīvojuma shēmas, proti, dividenžu nodokļa atbrīvojuma kvalificētiem rezidentuzņēmumiem (18). Kā izklāstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, tas ietilpst vispārējā subsidēšanas praksē saistībā ar tiešā ienākuma nodokļa atbrīvojumiem un/vai samazinājumiem. |
| --- | --- |

(153)

Sūdzībā apgalvots, ka solārā stikla ražotāji eksportētāji saņēma subsīdijas no citas tiešo nodokļu atbrīvojuma shēmas, proti, dividenžu nodokļa atbrīvojuma kvalificētiem rezidentuzņēmumiem (18). Kā izklāstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, tas ietilpst vispārējā subsidēšanas praksē saistībā ar tiešā ienākuma nodokļa atbrīvojumiem un/vai samazinājumiem.

b)   Juridiskais pamats

| (154) | Šāda dividenžu ienākuma nodokļa atbrīvojuma juridiskais pamats ir EIT likuma 25.–26. pants un EIT likuma īstenošanas noteikumu 83. pants. |
| --- | --- |

(154)

Šāda dividenžu ienākuma nodokļa atbrīvojuma juridiskais pamats ir EIT likuma 25.–26. pants un EIT likuma īstenošanas noteikumu 83. pants.

c)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (155) | Komisija konstatēja, ka viens atlasītais uzņēmums saņēma dividenžu nodokļa atbrīvojumu kvalificētiem rezidentuzņēmumiem. Šis uzņēmums tieši pieteicās vietējā nodokļu dienestā, lai saņemtu atbrīvojumu no dividendēm, kas gūtas, izmantojot kapitāla ieguldījumus no apliekamajiem ienākumiem. |
| --- | --- |

(155)

Komisija konstatēja, ka viens atlasītais uzņēmums saņēma dividenžu nodokļa atbrīvojumu kvalificētiem rezidentuzņēmumiem. Šis uzņēmums tieši pieteicās vietējā nodokļu dienestā, lai saņemtu atbrīvojumu no dividendēm, kas gūtas, izmantojot kapitāla ieguldījumus no apliekamajiem ienākumiem.

d)   Secinājums

| (156) | Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, jo pastāv finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā nesaņemtie ĶV ieņēmumi, kas rada ieguvumu attiecīgajiem uzņēmumiem. Saņēmēja ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. |
| --- | --- |

(156)

Komisija uzskata, ka šī shēma ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, jo pastāv finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā nesaņemtie ĶV ieņēmumi, kas rada ieguvumu attiecīgajiem uzņēmumiem. Saņēmēja ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.

| (157) | Komisija informācijas izpaušanas dokumentā apliecināja, ka šī subsīdiju shēma ir specifiska saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, jo atbilstoši tiesību aktiem šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas atrodas Ķīnas Tautas Republikā un kuri ir veikuši ieguldījumus citos rezidentuzņēmumos. |
| --- | --- |

(157)

Komisija informācijas izpaušanas dokumentā apliecināja, ka šī subsīdiju shēma ir specifiska saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, jo atbilstoši tiesību aktiem šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas atrodas Ķīnas Tautas Republikā un kuri ir veikuši ieguldījumus citos rezidentuzņēmumos.

| (158) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka dividenžu nodokļa atbrīvojumu kvalificētiem rezidentuzņēmumiem nevar uzskatīt par specifisku, jo EIT likuma 26. panta 3. punktā paredzēts, ka šāds dividenžu nodokļa atbrīvojums ir pieejams arī ārvalstu uzņēmumiem. Turklāt ĶV norādīja, ka atbilstības kritēriji ir objektīvi un attiecas uz visiem rezidentuzņēmumiem neatkarīgi no nozares, ražojuma vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas. |
| --- | --- |

(158)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka dividenžu nodokļa atbrīvojumu kvalificētiem rezidentuzņēmumiem nevar uzskatīt par specifisku, jo EIT likuma 26. panta 3. punktā paredzēts, ka šāds dividenžu nodokļa atbrīvojums ir pieejams arī ārvalstu uzņēmumiem. Turklāt ĶV norādīja, ka atbilstības kritēriji ir objektīvi un attiecas uz visiem rezidentuzņēmumiem neatkarīgi no nozares, ražojuma vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas.

| (159) | Lai gan ir taisnība, ka EIT likuma, ko šajā procedūrā iesniedza ĶV, 26. panta 3. punktā ir paredzēts, ka šāds dividenžu nodokļa atbrīvojums ir pieejams arī nerezidentuzņēmumiem, Komisija tomēr uzskata, ka šī subsīdiju shēma ir specifiska. EIT likuma 25. pantā apstiprināts, ka šis nodokļa atbrīvojums attiecas tikai uz tādām nozarēm un projektiem, ko atbalsta valsts. Tādējādi šo shēmu var izmantot tikai atbalstāmām nozarēm un projektiem. Kā paskaidrots iepriekš 5.1. p c) punktā, solārā stikla ražošanas nozare ir atbalstāma nozare. |
| --- | --- |

(159)

Lai gan ir taisnība, ka EIT likuma, ko šajā procedūrā iesniedza ĶV, 26. panta 3. punktā ir paredzēts, ka šāds dividenžu nodokļa atbrīvojums ir pieejams arī nerezidentuzņēmumiem, Komisija tomēr uzskata, ka šī subsīdiju shēma ir specifiska. EIT likuma 25. pantā apstiprināts, ka šis nodokļa atbrīvojums attiecas tikai uz tādām nozarēm un projektiem, ko atbalsta valsts. Tādējādi šo shēmu var izmantot tikai atbalstāmām nozarēm un projektiem. Kā paskaidrots iepriekš 5.1. p c) punktā, solārā stikla ražošanas nozare ir atbalstāma nozare.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (160) | Komisija ir aprēķinājusi subsīdijas summu kā starpību starp nodokļu summu, ko parasti iekasēja IP, un nodokļu summu, ko attiecīgais uzņēmums faktiski samaksājis IP.






  Dividenžu ienākuma nodokļa shēmas |
| --- | --- |
| Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 0 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 0 % |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 5,8 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 0 % |

(160)

Komisija ir aprēķinājusi subsīdijas summu kā starpību starp nodokļu summu, ko parasti iekasēja IP, un nodokļu summu, ko attiecīgais uzņēmums faktiski samaksājis IP.

Dividenžu ienākuma nodokļa shēmas

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

0 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

0 %

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

5,8 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

0 %

7.4.   Citas shēmas tiešajiem atbrīvojumiem no nodokļiem un nodokļu atlaižu programmas

a)   Ievads

| (161) | Izņemot tās shēmas, kas novērtētas 7.1.–7.3. iedaļā, Komisija nekonstatēja pierādījumus par ieguvumiem, kas, izmantojot citas shēmas tiešajiem atbrīvojumiem no nodokļiem un nodokļu atlaižu programmas (kā minēts C iedaļas 4. punktā), piešķirti atlasītajiem uzņēmumiem. Tomēr pārbaudēs Komisija konstatēja vēl divas citas uzņēmumu ienākuma nodokļa shēmas, kuras bija ietvertas viena atlasītā uzņēmuma pārskatos, proti, pētniecības un izstrādes izdevumu kompensācija un nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācija. Tās arī ir kategorijā “shēmas tiešajiem atbrīvojumiem no nodokļiem un nodokļu atlaižu shēmas” (kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu) kā pasākumi, ar kuriem nodokļu dienests samazinājis samaksātā uzņēmumu ienākuma nodokļa summu vai ar kuriem nodokļu dienests ir atlīdzinājis uzņēmuma ienākuma nodokli, kas jau ir samaksāts. Pētniecības un izstrādes izdevumu nodokļu kompensācija arī ir saistīta ar iepriekš C iedaļas 4. punktā minēto shēmu “nodokļu kompensācijas par pētniecību un izstrādi, ko veic FIE”. |
| --- | --- |

(161)

Izņemot tās shēmas, kas novērtētas 7.1.–7.3. iedaļā, Komisija nekonstatēja pierādījumus par ieguvumiem, kas, izmantojot citas shēmas tiešajiem atbrīvojumiem no nodokļiem un nodokļu atlaižu programmas (kā minēts C iedaļas 4. punktā), piešķirti atlasītajiem uzņēmumiem. Tomēr pārbaudēs Komisija konstatēja vēl divas citas uzņēmumu ienākuma nodokļa shēmas, kuras bija ietvertas viena atlasītā uzņēmuma pārskatos, proti, pētniecības un izstrādes izdevumu kompensācija un nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācija. Tās arī ir kategorijā “shēmas tiešajiem atbrīvojumiem no nodokļiem un nodokļu atlaižu shēmas” (kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu) kā pasākumi, ar kuriem nodokļu dienests samazinājis samaksātā uzņēmumu ienākuma nodokļa summu vai ar kuriem nodokļu dienests ir atlīdzinājis uzņēmuma ienākuma nodokli, kas jau ir samaksāts. Pētniecības un izstrādes izdevumu nodokļu kompensācija arī ir saistīta ar iepriekš C iedaļas 4. punktā minēto shēmu “nodokļu kompensācijas par pētniecību un izstrādi, ko veic FIE”.

b)   Juridiskais pamats

| (162) | Pētniecības un izstrādes izdevumu nodokļu kompensācijas juridiskais pamats ir Ķīnas EIT likuma 30. pants. |
| --- | --- |

(162)

Pētniecības un izstrādes izdevumu nodokļu kompensācijas juridiskais pamats ir Ķīnas EIT likuma 30. pants.

| (163) | Attiecībā uz nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācijām konkrēts tiesību akts, saskaņā ar kuru šie ieguvumi piešķirti, netika izpausts, lai gan Komisijai iesniedza apkārtraksta kopiju, ko izdeva vietējā valdības iestāde un kas bija pievienota atbrīvojumam. |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācijām konkrēts tiesību akts, saskaņā ar kuru šie ieguvumi piešķirti, netika izpausts, lai gan Komisijai iesniedza apkārtraksta kopiju, ko izdeva vietējā valdības iestāde un kas bija pievienota atbrīvojumam.

c)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (164) | Komisija konstatēja, ka viens atlasītais uzņēmums saņēma pētniecības un izstrādes izdevumu kompensācijas un nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācijas. Dokumentā, ko izdeva vietējā valdības iestāde, kompensācijas attiecinātas tikai uz nesen dibinātiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(164)

Komisija konstatēja, ka viens atlasītais uzņēmums saņēma pētniecības un izstrādes izdevumu kompensācijas un nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācijas. Dokumentā, ko izdeva vietējā valdības iestāde, kompensācijas attiecinātas tikai uz nesen dibinātiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem.

d)   Secinājums

| (165) | Attiecībā uz pētniecības un izstrādes izdevumu kompensācijām Komisija uzskata, ka šī subsīdiju shēma ir specifiska, jo EIT likuma 30. pants ir lasāms kopā ar 25. pantu, kurā paredzēs, ka šis nodokļa atbrīvojums ir attiecināms tikai uz atbalstāmām nozarēm un projektiem. Tādējādi šo shēmu var izmantot tikai atbalstāmām nozarēm un projektiem. Kā paskaidrots iepriekš 5.1. iedaļas c) punktā, solārā stikla ražošanas nozare ir atbalstāma nozare. |
| --- | --- |

(165)

Attiecībā uz pētniecības un izstrādes izdevumu kompensācijām Komisija uzskata, ka šī subsīdiju shēma ir specifiska, jo EIT likuma 30. pants ir lasāms kopā ar 25. pantu, kurā paredzēs, ka šis nodokļa atbrīvojums ir attiecināms tikai uz atbalstāmām nozarēm un projektiem. Tādējādi šo shēmu var izmantot tikai atbalstāmām nozarēm un projektiem. Kā paskaidrots iepriekš 5.1. iedaļas c) punktā, solārā stikla ražošanas nozare ir atbalstāma nozare.

| (166) | Nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācijas bija specifiskas atrašanās vietas un nozares veida ziņā. Papildu apspriešanās lūgumā Ķīnas valdībai lūdza sniegt vairāk informācijas par minētajām nodokļu shēmām, taču tā informāciju nesniedza. Tādēļ Komisija, pamatojoties uz pierādījumiem, kas gūti attiecībā uz šo shēmu piemērošanu atlasītajam uzņēmumam, un ievērojot to, ka cita informācija nebija pieejama, veica turpmākas darbības. |
| --- | --- |

(166)

Nekustamā īpašuma nodokļa un zemes izmantošanas nodokļa kompensācijas bija specifiskas atrašanās vietas un nozares veida ziņā. Papildu apspriešanās lūgumā Ķīnas valdībai lūdza sniegt vairāk informācijas par minētajām nodokļu shēmām, taču tā informāciju nesniedza. Tādēļ Komisija, pamatojoties uz pierādījumiem, kas gūti attiecībā uz šo shēmu piemērošanu atlasītajam uzņēmumam, un ievērojot to, ka cita informācija nebija pieejama, veica turpmākas darbības.

| (167) | Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas konstatējumus, norādot, ka Komisija nav izpaudusi apstiprinošus pierādījumus attiecībā uz šo shēmu specifiskumu. Sīkāku informāciju par šo shēmu specifiskumu izpauda tikai šim uzņēmumam, un minētā uzņēmuma piezīmes netika saņemtas. Komisija ir sniegusi plašāku informāciju par šo shēmu specifiskumu iepriekš izklāstītajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(167)

Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas konstatējumus, norādot, ka Komisija nav izpaudusi apstiprinošus pierādījumus attiecībā uz šo shēmu specifiskumu. Sīkāku informāciju par šo shēmu specifiskumu izpauda tikai šim uzņēmumam, un minētā uzņēmuma piezīmes netika saņemtas. Komisija ir sniegusi plašāku informāciju par šo shēmu specifiskumu iepriekš izklāstītajos apsvērumos.

| (168) | Komisija uzskata, ka šīs shēmas ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, jo pastāv finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā nesaņemtie ĶV ieņēmumi, kas rada ieguvumu attiecīgajam uzņēmumam. Saņēmēja ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. |
| --- | --- |

(168)

Komisija uzskata, ka šīs shēmas ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, jo pastāv finansiāls ieguldījums, kas izpaužas kā nesaņemtie ĶV ieņēmumi, kas rada ieguvumu attiecīgajam uzņēmumam. Saņēmēja ieguvums ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (169) | Komisija ir aprēķinājusi subsīdijas summu kā starpību starp nodokļu summu, ko parasti iekasēja IP, un nodokļu summu, ko attiecīgais uzņēmums faktiski samaksājis IP.






  Ienākuma nodokļa shēmas |
| --- | --- |
| Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 0 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 0 % |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 0,7 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 0 % |

(169)

Komisija ir aprēķinājusi subsīdijas summu kā starpību starp nodokļu summu, ko parasti iekasēja IP, un nodokļu summu, ko attiecīgais uzņēmums faktiski samaksājis IP.

Ienākuma nodokļa shēmas

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

0 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

0 %

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

0,7 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

0 %

8.   Netiešo nodokļu un importa tarifu programmas

| (170) | Komisija nav konstatējusi ieguvumu, kas nodrošināts kādam atlasītajam uzņēmumam tādu netiešo nodokļu un importa tarifu programmu satvarā, kas uzskaitītas iepriekš C iedaļas 4. punktā. |
| --- | --- |

(170)

Komisija nav konstatējusi ieguvumu, kas nodrošināts kādam atlasītajam uzņēmumam tādu netiešo nodokļu un importa tarifu programmu satvarā, kas uzskaitītas iepriekš C iedaļas 4. punktā.

9.   Valdības nodrošinātās preces un pakalpojumi par neatbilstoši zemu cenu

9.1.   Antimona nodrošināšana; elektroapgādes nodrošināšana

| (171) | Ieguvums, kas saistīts ar antimona vai elektroapgādes nodrošināšanu atlasītajiem uzņēmumiem IP, netika konstatēts. |
| --- | --- |

(171)

Ieguvums, kas saistīts ar antimona vai elektroapgādes nodrošināšanu atlasītajiem uzņēmumiem IP, netika konstatēts.

9.2.   Zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana

a)   Ievads

| (172) | Kā izklāstīts arī saules enerģijas paneļu regulas 354.–370. apsvērumā, uzņēmumi no vietējām iestādēm ĶTR nevar iegādāties zemi, bet tikai zemes izmantošanas tiesības (“ZIT”). |
| --- | --- |

(172)

Kā izklāstīts arī saules enerģijas paneļu regulas 354.–370. apsvērumā, uzņēmumi no vietējām iestādēm ĶTR nevar iegādāties zemi, bet tikai zemes izmantošanas tiesības (“ZIT”).

b)   Juridiskais pamats

| (173) | ĶTR Zemes pārvaldes likumā paredzēts, ka visa zeme pieder cilvēkiem, un to nevar nopirkt vai pārdot, bet izvirzīti arī nosacījumi, saskaņā ar kuriem zemes izmantošanas tiesības drīkst pārdot uzņēmumiem, rīkojot konkursus, kotēšanu vai izsoles. |
| --- | --- |

(173)

ĶTR Zemes pārvaldes likumā paredzēts, ka visa zeme pieder cilvēkiem, un to nevar nopirkt vai pārdot, bet izvirzīti arī nosacījumi, saskaņā ar kuriem zemes izmantošanas tiesības drīkst pārdot uzņēmumiem, rīkojot konkursus, kotēšanu vai izsoles.

c)   Izmeklēšanas konstatējumi

| (174) | Principā izsoļu sistēma ļautu tirgum novērtēt konkrētu zemes izmantošanas tiesību cenu, un tādējādi cena tiktu noteikta neatkarīgi. Tomēr Komisijas apmeklējuma laikā ĶV norādīja, ka katrā gadījumā tā nosaka tādu minimālo cenu katrai zemes kategorijai (zemi, balstoties uz zemes gabala kvalitāti, iedala kategorijā no 1 līdz 15), par kuru zemes izmantošanas tiesību cenas nevar būt zemākas. |
| --- | --- |

(174)

Principā izsoļu sistēma ļautu tirgum novērtēt konkrētu zemes izmantošanas tiesību cenu, un tādējādi cena tiktu noteikta neatkarīgi. Tomēr Komisijas apmeklējuma laikā ĶV norādīja, ka katrā gadījumā tā nosaka tādu minimālo cenu katrai zemes kategorijai (zemi, balstoties uz zemes gabala kvalitāti, iedala kategorijā no 1 līdz 15), par kuru zemes izmantošanas tiesību cenas nevar būt zemākas.

| (175) | ĶV arī kontrolē zemes piedāvājumu, ar kvotām ierobežojot zemes platību, kādā rūpniecisko vai dzīvojamo objektu nolūkiem var pārdot zemes izmantošanas tiesības (pēc provinces un gada). |
| --- | --- |

(175)

ĶV arī kontrolē zemes piedāvājumu, ar kvotām ierobežojot zemes platību, kādā rūpniecisko vai dzīvojamo objektu nolūkiem var pārdot zemes izmantošanas tiesības (pēc provinces un gada).

| (176) | Katrā gadījumā nevienā zemes izmantošanas tiesību iegādes gadījumā, ko veikuši atlasītie uzņēmumi, Komisija nav guvusi pierādījumus par izsoles procesu, kurā zemes izmantošanas tiesību cena noteikta neatkarīgi. Uzņēmums, kam piešķīra zemi, izteica cenas piedāvājumu vai cena bija par 5 CNY par kvadrātmetru lielāka par sākuma cenu, un, tā kā tas bija vienīgais piedāvājums, tam piešķirtas zemes izmantošanas tiesības. |
| --- | --- |

(176)

Katrā gadījumā nevienā zemes izmantošanas tiesību iegādes gadījumā, ko veikuši atlasītie uzņēmumi, Komisija nav guvusi pierādījumus par izsoles procesu, kurā zemes izmantošanas tiesību cena noteikta neatkarīgi. Uzņēmums, kam piešķīra zemi, izteica cenas piedāvājumu vai cena bija par 5 CNY par kvadrātmetru lielāka par sākuma cenu, un, tā kā tas bija vienīgais piedāvājums, tam piešķirtas zemes izmantošanas tiesības.

| (177) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas konstatējumus, norādot, ka izmantošanas tiesību tirdzniecībā ĶTR ražošanas nozarei ir ievērota izsoles procedūra. |
| --- | --- |

(177)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Komisijas konstatējumus, norādot, ka izmantošanas tiesību tirdzniecībā ĶTR ražošanas nozarei ir ievērota izsoles procedūra.

| (178) | Pirmkārt, ĶV apgalvoja, ka izsoles procedūra ir ievērota, jo vienīgais, ko tāpat kā visi citi izsolītāji darīja valdība, bija sākuma cenas noteikšana. Šis arguments tiek noraidīts, jo izsoles sākumcenu parasti pēc neatkarīga novērtējuma nosaka neatkarīgs izsolītājs, kas šajā gadījumā nenotika, jo zemes izmantošanas tiesību īpašnieks ir arī izsolītājs. |
| --- | --- |

(178)

Pirmkārt, ĶV apgalvoja, ka izsoles procedūra ir ievērota, jo vienīgais, ko tāpat kā visi citi izsolītāji darīja valdība, bija sākuma cenas noteikšana. Šis arguments tiek noraidīts, jo izsoles sākumcenu parasti pēc neatkarīga novērtējuma nosaka neatkarīgs izsolītājs, kas šajā gadījumā nenotika, jo zemes izmantošanas tiesību īpašnieks ir arī izsolītājs.

| (179) | Pēc tam ĶV norādīja, ka minimālā cena nodrošina to, lai galīgā cena nebūtu mazāka par zemes izmantošanas tiesību “tirgus pamatvērtību”. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, kurš pats par sevi atkārtojas, jo naudas summai, ko maksā par zemes izmantošanas tiesībām (ko ir noteikusi valdība), būtu jābūt tirgus cenai (uz kuras balstās minimālā cena). |
| --- | --- |

(179)

Pēc tam ĶV norādīja, ka minimālā cena nodrošina to, lai galīgā cena nebūtu mazāka par zemes izmantošanas tiesību “tirgus pamatvērtību”. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, kurš pats par sevi atkārtojas, jo naudas summai, ko maksā par zemes izmantošanas tiesībām (ko ir noteikusi valdība), būtu jābūt tirgus cenai (uz kuras balstās minimālā cena).

| (180) | Pēc tam ĶV norādīja, ka tas, ka izsolē nebija citu pretendentu “nevar būt pamats pieņēmumam, ka ZIT faktiski nav tikušas izsolītas”. Faktiski secinājums, kas izriet no šiem pierādījumiem, ir pilnībā pretējs. Neraugoties uz lūgumiem, ĶV nav sniegusi pierādījumus kādai zemes izmantošanas tiesību cenai, ko noteica konkurētspējīgā izsolē, un tādējādi šajā procesā valdība nosaka cenu, bet uzņēmums to maksā. Lai gan, lai noteiktu, vai pastāv tirgus sistēma, vairāki pretendenti var nebūt obligāta prasība visos gadījumos, pilnīgs vairāku pretendentu trūkums, kas tika konstatēts attiecībā uz visiem atlasītajiem uzņēmumiem, ir nepārprotama pazīme, ka patiesās tirgus cenas netika maksātas. |
| --- | --- |

(180)

Pēc tam ĶV norādīja, ka tas, ka izsolē nebija citu pretendentu “nevar būt pamats pieņēmumam, ka ZIT faktiski nav tikušas izsolītas”. Faktiski secinājums, kas izriet no šiem pierādījumiem, ir pilnībā pretējs. Neraugoties uz lūgumiem, ĶV nav sniegusi pierādījumus kādai zemes izmantošanas tiesību cenai, ko noteica konkurētspējīgā izsolē, un tādējādi šajā procesā valdība nosaka cenu, bet uzņēmums to maksā. Lai gan, lai noteiktu, vai pastāv tirgus sistēma, vairāki pretendenti var nebūt obligāta prasība visos gadījumos, pilnīgs vairāku pretendentu trūkums, kas tika konstatēts attiecībā uz visiem atlasītajiem uzņēmumiem, ir nepārprotama pazīme, ka patiesās tirgus cenas netika maksātas.

| (181) | Attiecībā uz gadījumu, kurā viens atlasītais uzņēmums samaksāja 5 CNY par kvadrātmetru vairāk par cenu, ko bija noteikusi valdība, uzņēmums paziņoja Komisijai, ka to šim uzņēmumam lika darīt kompetentā iestāde, lai tas izskatītos pēc procesa, kurā izsole ir notikusi. Tāpēc Komisija nevar ņemt vērā šo faktu kā apstiprinošu pierādījumu tam, ka ĶTR ir zemes izmantošanas tiesību tirgus. |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz gadījumu, kurā viens atlasītais uzņēmums samaksāja 5 CNY par kvadrātmetru vairāk par cenu, ko bija noteikusi valdība, uzņēmums paziņoja Komisijai, ka to šim uzņēmumam lika darīt kompetentā iestāde, lai tas izskatītos pēc procesa, kurā izsole ir notikusi. Tāpēc Komisija nevar ņemt vērā šo faktu kā apstiprinošu pierādījumu tam, ka ĶTR ir zemes izmantošanas tiesību tirgus.

| (182) | Tādējādi atlasītie uzņēmumi faktiski samaksāja cenu, ko bija noteikusi ĶV. Kā izklāstīts arī saules enerģijas paneļu regulas 361.–370. apsvērumā, zemes izmantošanas tiesības piešķir par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo salīdzinājumā ar tirgus standartu, kas ir noteikts turpmāk e) iedaļā. |
| --- | --- |

(182)

Tādējādi atlasītie uzņēmumi faktiski samaksāja cenu, ko bija noteikusi ĶV. Kā izklāstīts arī saules enerģijas paneļu regulas 361.–370. apsvērumā, zemes izmantošanas tiesības piešķir par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo salīdzinājumā ar tirgus standartu, kas ir noteikts turpmāk e) iedaļā.

d)   Secinājums

| (183) | Komisija secina, ka ĶV piešķirtās zemes izmantošanas tiesības ir uzskatāmas par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, un tā izpaužas kā preču nodrošināšana, kas rada ieguvumus uzņēmumiem. Tā kā izmeklēšanā netika konstatēts funkcionējošs zemes izmantošanas tiesību tirgus ĶTR, ārējs standarts (sk. e) iedaļu turpmāk) liecina, ka summa, ko atlasītie eksportētāji samaksājuši par zemes izmantošanas tiesībām, ir zem tirgus vērtības. |
| --- | --- |

(183)

Komisija secina, ka ĶV piešķirtās zemes izmantošanas tiesības ir uzskatāmas par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta un 3. panta 2. punkta izpratnē, un tā izpaužas kā preču nodrošināšana, kas rada ieguvumus uzņēmumiem. Tā kā izmeklēšanā netika konstatēts funkcionējošs zemes izmantošanas tiesību tirgus ĶTR, ārējs standarts (sk. e) iedaļu turpmāk) liecina, ka summa, ko atlasītie eksportētāji samaksājuši par zemes izmantošanas tiesībām, ir zem tirgus vērtības.

| (184) | Šī subsīdija ir specifiska saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu, jo Valsts padomes Lēmumā Nr. 40 paredzēts, ka publiskās iestādes nodrošina zemi atbalstāmām nozarēm, un solārā stikla ražošanas nozare ir viena no tām. Lēmuma Nr. 40 18. pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas. |
| --- | --- |

(184)

Šī subsīdija ir specifiska saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu, jo Valsts padomes Lēmumā Nr. 40 paredzēts, ka publiskās iestādes nodrošina zemi atbalstāmām nozarēm, un solārā stikla ražošanas nozare ir viena no tām. Lēmuma Nr. 40 18. pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas.

| (185) | Zemes tirgus ĶTR ir aplūkots arī SVF darba dokumentā, kas apstiprina, ka ZIT piešķiršana Ķīnas nozaru uzņēmumiem neatbilst tirgus nosacījumiem (19). |
| --- | --- |

(185)

Zemes tirgus ĶTR ir aplūkots arī SVF darba dokumentā, kas apstiprina, ka ZIT piešķiršana Ķīnas nozaru uzņēmumiem neatbilst tirgus nosacījumiem (19).

| (186) | ĶV apstrīdēja konstatējumu par specifiskumu, norādot, ka Lēmumā Nr. 40 iekļautos ierobežojumus nevar izmantot, lai pierādītu konkrēta ieguvuma nodrošināšanu. Šis arguments tiek noraidīts, jo Lēmumā Nr. 40 ir paredzēts piešķirt zemes izmantošanas tiesības atbalstāmām nozarēm. Solārā stikla ražošana ir atbalstāma nozare, tādēļ zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana solārā stikla ražotājiem ir ietverta Lēmuma Nr. 40 noteikumos. |
| --- | --- |

(186)

ĶV apstrīdēja konstatējumu par specifiskumu, norādot, ka Lēmumā Nr. 40 iekļautos ierobežojumus nevar izmantot, lai pierādītu konkrēta ieguvuma nodrošināšanu. Šis arguments tiek noraidīts, jo Lēmumā Nr. 40 ir paredzēts piešķirt zemes izmantošanas tiesības atbalstāmām nozarēm. Solārā stikla ražošana ir atbalstāma nozare, tādēļ zemes izmantošanas tiesību nodrošināšana solārā stikla ražotājiem ir ietverta Lēmuma Nr. 40 noteikumos.

| (187) | Viens atlasītais uzņēmums arī apstrīdēja Komisijas konstatējumus, norādot, ka Ķīnā ir funkcionējošs zemes izmantošanas tiesību tirgus. Tomēr šā uzņēmuma novērtējums par zemes izmantošanas tiesību procesu Ķīnā neļauj izdarīt secinājumu. Uzņēmums tomēr nevarēja pierādīt, ka ZIT tiek novērtētas neatkarīgi; ka tās pārdod neatkarīgā izsolē; ka ZIT cenas konkursa procedūrā nosaka tirgus un ka cenas netiek kropļotas ar valdības atbalstu. |
| --- | --- |

(187)

Viens atlasītais uzņēmums arī apstrīdēja Komisijas konstatējumus, norādot, ka Ķīnā ir funkcionējošs zemes izmantošanas tiesību tirgus. Tomēr šā uzņēmuma novērtējums par zemes izmantošanas tiesību procesu Ķīnā neļauj izdarīt secinājumu. Uzņēmums tomēr nevarēja pierādīt, ka ZIT tiek novērtētas neatkarīgi; ka tās pārdod neatkarīgā izsolē; ka ZIT cenas konkursa procedūrā nosaka tirgus un ka cenas netiek kropļotas ar valdības atbalstu.

| (188) | Pēc tam atlasītais uzņēmums norādīja, ka, neraugoties uz to, ka Komisijai būtu bijis jākonstatē funkcionējoša tirgus esība un tādējādi subsīdijas neesība, Komisijai būtu jāsalīdzina uzņēmuma ZIT ar standartu, proti, ZIT cenām provincē, kurā uzņēmums atrodas. Ņemot vērā Komisijas konstatējumu par to, ka minētajā provincē nav atbilstoša tirgus standarta, šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(188)

Pēc tam atlasītais uzņēmums norādīja, ka, neraugoties uz to, ka Komisijai būtu bijis jākonstatē funkcionējoša tirgus esība un tādējādi subsīdijas neesība, Komisijai būtu jāsalīdzina uzņēmuma ZIT ar standartu, proti, ZIT cenām provincē, kurā uzņēmums atrodas. Ņemot vērā Komisijas konstatējumu par to, ka minētajā provincē nav atbilstoša tirgus standarta, šis arguments tika noraidīts.

e)   Subsīdijas starpības aprēķināšana

| (189) | Ieguvums ir starpība starp samaksāto cenu par zemes izmantošanas tiesībām un atbilstošu ārējo standartu. Tāpat kā saules enerģijas paneļu regulā šis ārējais standarts ir zemes tirgus cena Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu (“Ķīnas Taibeja”) atsevišķā muitas teritorijā. |
| --- | --- |

(189)

Ieguvums ir starpība starp samaksāto cenu par zemes izmantošanas tiesībām un atbilstošu ārējo standartu. Tāpat kā saules enerģijas paneļu regulā šis ārējais standarts ir zemes tirgus cena Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu (“Ķīnas Taibeja”) atsevišķā muitas teritorijā.

| (190) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Ķīnas Taibejas kā standarta izmantošanu un lūdza papildu informāciju par to, kādēļ Ķīnas Taibeja ir piemērota. Kā skaidrots saules enerģijas paneļu regulas 467. apsvērumā, Komisija uzskata Ķīnas Taibeju par piemērotu ārējo standartu šādu iemeslu dēļ:






  a) | salīdzināms ekonomikas attīstības līmenis, IKP un ekonomikas struktūra Ķīnas Taibejā un lielākajā daļā pilsētu un provinču ĶTR, kur atrodas atlasītie ražotāji eksportētāji; |
| --- | --- | --- |

(190)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apstrīdēja Ķīnas Taibejas kā standarta izmantošanu un lūdza papildu informāciju par to, kādēļ Ķīnas Taibeja ir piemērota. Kā skaidrots saules enerģijas paneļu regulas 467. apsvērumā, Komisija uzskata Ķīnas Taibeju par piemērotu ārējo standartu šādu iemeslu dēļ:

a)

salīdzināms ekonomikas attīstības līmenis, IKP un ekonomikas struktūra Ķīnas Taibejā un lielākajā daļā pilsētu un provinču ĶTR, kur atrodas atlasītie ražotāji eksportētāji;

| b) | ĶTR un Ķīnas Taibejas ģeogrāfiskais tuvums; |
| --- | --- |

b)

ĶTR un Ķīnas Taibejas ģeogrāfiskais tuvums;

| c) | rūpniecības infrastruktūras lielais īpatsvars Ķīnas Taibejā un daudzās ĶTR provincēs; |
| --- | --- |

c)

rūpniecības infrastruktūras lielais īpatsvars Ķīnas Taibejā un daudzās ĶTR provincēs;

| d) | ciešas ekonomiskas saites un pārrobežu tirdzniecība starp Ķīnas Taibeju un ĶTR; |
| --- | --- |

d)

ciešas ekonomiskas saites un pārrobežu tirdzniecība starp Ķīnas Taibeju un ĶTR;

| e) | lielais iedzīvotāju blīvums daudzās ĶTR provincēs un Ķīnas Taibejā; |
| --- | --- |

e)

lielais iedzīvotāju blīvums daudzās ĶTR provincēs un Ķīnas Taibejā;

| f) | zemes gabalu un to darījumu līdzība, kurus izmanto attiecīgā standarta aprēķināšanai Ķīnas Taibejā un ĶTR; un |
| --- | --- |

f)

zemes gabalu un to darījumu līdzība, kurus izmanto attiecīgā standarta aprēķināšanai Ķīnas Taibejā un ĶTR; un

| g) | Ķīnas Taibejai un ĶTR kopīgās demogrāfiskās, valodas un kultūras iezīmes. |
| --- | --- |

g)

Ķīnas Taibejai un ĶTR kopīgās demogrāfiskās, valodas un kultūras iezīmes.

| (191) | Ņemot vērā visus šos faktorus, Komisija secināja, ka zemes izmantošanas tiesību cenas ĶTR (ja pastāvētu tirgus apstākļi), ko maksāja atlasītie ražotāji eksportētāji, būtu ļoti līdzīgas zemes cenām Ķīnas Taibejā. |
| --- | --- |

(191)

Ņemot vērā visus šos faktorus, Komisija secināja, ka zemes izmantošanas tiesību cenas ĶTR (ja pastāvētu tirgus apstākļi), ko maksāja atlasītie ražotāji eksportētāji, būtu ļoti līdzīgas zemes cenām Ķīnas Taibejā.

| (192) | Ja tiktu izmantots ārējais standarts, viens atlasītais uzņēmums šādā gadījumā ierosināja, ka būtu jāņem vērā provinces IKP, kurā tas atradās, un ka standartam būtu jābūt “pašreizējām zemes cenām Ēģiptē, Armēnijā, Gvatemalā, Kongo, Mongolijā vai Indonēzija”, jo šīs valstis bija “līdzīgā attīstības pakāpē”. Šo argumentu noraidīja šādu iemeslu dēļ:






  a) | ekonomiskās attīstības līmenis nav vienīgais iepriekš minētais faktors, kādēļ Ķīnas Taibeja ir piemērots standarts; |
| --- | --- | --- |

(192)

Ja tiktu izmantots ārējais standarts, viens atlasītais uzņēmums šādā gadījumā ierosināja, ka būtu jāņem vērā provinces IKP, kurā tas atradās, un ka standartam būtu jābūt “pašreizējām zemes cenām Ēģiptē, Armēnijā, Gvatemalā, Kongo, Mongolijā vai Indonēzija”, jo šīs valstis bija “līdzīgā attīstības pakāpē”. Šo argumentu noraidīja šādu iemeslu dēļ:

a)

ekonomiskās attīstības līmenis nav vienīgais iepriekš minētais faktors, kādēļ Ķīnas Taibeja ir piemērots standarts;

| b) | uzņēmums atsaucās uz provinci, kurā tas atradās, nevis pilsētu, kuras IKP uz vienu iedzīvotāju ir daudz lielāks nekā provincē, kurā šī pilsēta ietilpst; un |
| --- | --- |

b)

uzņēmums atsaucās uz provinci, kurā tas atradās, nevis pilsētu, kuras IKP uz vienu iedzīvotāju ir daudz lielāks nekā provincē, kurā šī pilsēta ietilpst; un

| c) | izņemot apsvērumu par IKP, uzņēmums nesniedza papildu argumentus, kādēļ citi ārēji standarti būtu bijuši atbilstošāki par Ķīnas Taibeju. |
| --- | --- |

c)

izņemot apsvērumu par IKP, uzņēmums nesniedza papildu argumentus, kādēļ citi ārēji standarti būtu bijuši atbilstošāki par Ķīnas Taibeju.

| (193) | Vēl viens atlasītais uzņēmums pēc informācijas izpaušanas norādīja, ka Ķīnas Taibejas izmantošana, ievērojot ekonomiskos apstākļus konkrētajā provincē, kurā tas atradās, nav piemērota; tomēr attiecīgais uzņēmums neieteica alternatīvu. Ņemot vērā to, ka trūkst alternatīvu standarta ierosinājumu, tiek apstiprināta Ķīnas Taibejas izmantošana. |
| --- | --- |

(193)

Vēl viens atlasītais uzņēmums pēc informācijas izpaušanas norādīja, ka Ķīnas Taibejas izmantošana, ievērojot ekonomiskos apstākļus konkrētajā provincē, kurā tas atradās, nav piemērota; tomēr attiecīgais uzņēmums neieteica alternatīvu. Ņemot vērā to, ka trūkst alternatīvu standarta ierosinājumu, tiek apstiprināta Ķīnas Taibejas izmantošana.

| (194) | Vidējās zemes cenas Ķīnas Taibejā par 2012. gadu tika iegūtas no Ekonomikas lietu ministrijas Rūpniecības biroja un pielāgotas ar atpakaļejošu datumu attiecībā uz inflāciju un IKP izaugsmi, lai noteiktu standarta zemes cenu katrā kalendāra gadā. Tā kā zemes izmantošanas tiesības ir spēkā 50 gadus un to nolietojums tiek aprēķināts uz šā pamata, IP gūtais ieguvums būs 1/50 no starpības starp standarta cenu un faktiski samaksāto cenu. |
| --- | --- |

(194)

Vidējās zemes cenas Ķīnas Taibejā par 2012. gadu tika iegūtas no Ekonomikas lietu ministrijas Rūpniecības biroja un pielāgotas ar atpakaļejošu datumu attiecībā uz inflāciju un IKP izaugsmi, lai noteiktu standarta zemes cenu katrā kalendāra gadā. Tā kā zemes izmantošanas tiesības ir spēkā 50 gadus un to nolietojums tiek aprēķināts uz šā pamata, IP gūtais ieguvums būs 1/50 no starpības starp standarta cenu un faktiski samaksāto cenu.

| (195) | Subsīdijas likme, ko noteica zemes nodrošināšanai par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo (Less than Adequate Remuneration (“LTAR”)), ir šāda:






  Zemes nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo |
| --- | --- |
| Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 2,1 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 8,0 % |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 2,3 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 7,1 % |

(195)

Subsīdijas likme, ko noteica zemes nodrošināšanai par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo (Less than Adequate Remuneration (“LTAR”)), ir šāda:

Zemes nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

2,1 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

8,0 %

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

2,3 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

7,1 %

10.   Secinājums par subsidēšanu

| (196) | Komisija saskaņā ar pamatregulas noteikumiem ir aprēķinājusi kompensējamo subsīdiju summas shēmu dalījumā pārbaudītajiem uzņēmumiem un summējusi šos rādītājus, lai aprēķinātu kopējo subsīdijas summu visam uzņēmumam attiecībā uz IP. |
| --- | --- |

(196)

Komisija saskaņā ar pamatregulas noteikumiem ir aprēķinājusi kompensējamo subsīdiju summas shēmu dalījumā pārbaudītajiem uzņēmumiem un summējusi šos rādītājus, lai aprēķinātu kopējo subsīdijas summu visam uzņēmumam attiecībā uz IP.

| (197) | Lai aprēķinātu turpmāk minētās kopējās subsīdiju starpības, Komisija vispirms aprēķināja subsidēšanas procentuālo daļu, kas ir subsīdijas summa kopējā uzņēmuma apgrozījumā. Pēc tam šo procentuālo daļu izmantoja, lai aprēķinātu subsīdiju, kas piešķirta attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību IP. |
| --- | --- |

(197)

Lai aprēķinātu turpmāk minētās kopējās subsīdiju starpības, Komisija vispirms aprēķināja subsidēšanas procentuālo daļu, kas ir subsīdijas summa kopējā uzņēmuma apgrozījumā. Pēc tam šo procentuālo daļu izmantoja, lai aprēķinātu subsīdiju, kas piešķirta attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību IP.

| (198) | Pēc tam tika aprēķināta subsīdijas summa par tāda ražojuma kvadrātmetru, kas IP eksportēts uz Savienību, un turpmāk minētās starpības ir aprēķinātas kā procentuālā daļa no attiecīgā eksporta CIF vērtības uz kvadrātmetru. |
| --- | --- |

(198)

Pēc tam tika aprēķināta subsīdijas summa par tāda ražojuma kvadrātmetru, kas IP eksportēts uz Savienību, un turpmāk minētās starpības ir aprēķinātas kā procentuālā daļa no attiecīgā eksporta CIF vērtības uz kvadrātmetru.

| (199) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV norādīja, ka Komisija, izpaušanas brīdī publicējot subsīdijas starpības, neņēma vērā aprēķinātās dempinga starpības paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā un ka tā, aprēķinot nosakāmo maksājumu, aplūkojusi tikai “dubultuzskaites” jautājumu. |
| --- | --- |

(199)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV norādīja, ka Komisija, izpaušanas brīdī publicējot subsīdijas starpības, neņēma vērā aprēķinātās dempinga starpības paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā un ka tā, aprēķinot nosakāmo maksājumu, aplūkojusi tikai “dubultuzskaites” jautājumu.

| (200) | ĶV lūdza gadījumos, kuros konstatēts, ka subsidēšana radīja dempingu, to ņemt vērā starpības aprēķinos un maksājuma aprēķinos. |
| --- | --- |

(200)

ĶV lūdza gadījumos, kuros konstatēts, ka subsidēšana radīja dempingu, to ņemt vērā starpības aprēķinos un maksājuma aprēķinos.

| (201) | Ņemot vērā to, ka pasākumi šajā gadījumā attiecas tikai uz kaitējuma starpību, šāda darbība nemainītu faktiski noteiktos maksājumus. Tādēļ Komisija neuzskatīja, ka ir jāaplūko šo apgalvojumu būtība.






  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 3,2 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 17,1 % |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 12,8 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 16,7 % |

(201)

Ņemot vērā to, ka pasākumi šajā gadījumā attiecas tikai uz kaitējuma starpību, šāda darbība nemainītu faktiski noteiktos maksājumus. Tādēļ Komisija neuzskatīja, ka ir jāaplūko šo apgalvojumu būtība.

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

3,2 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

17,1 %

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

12,8 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

16,7 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (202) | Pēc procedūras sākšanas pieteicās astoņi ražotāji, kas IP ražoja līdzīgo ražojumu Savienībā. Komisijas rīcībā nav informācijas par citiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka šie astoņi Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta izpratnē, un turpmāk tekstā tie ir saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(202)

Pēc procedūras sākšanas pieteicās astoņi ražotāji, kas IP ražoja līdzīgo ražojumu Savienībā. Komisijas rīcībā nav informācijas par citiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka šie astoņi Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta izpratnē, un turpmāk tekstā tie ir saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

| (203) | Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu IP, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija, makroekonomiskie dati, ko sniegusi Savienības ražošanas nozares apvienība (Glass for Europe), un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. Datus attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem pārbaudīja, salīdzinot ar atbildēm uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz to, tika aplēsts, ka IP kopējais ražošanas apjoms Savienībā bija apmēram 21 734 000 m2. |
| --- | --- |

(203)

Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu IP, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija, makroekonomiskie dati, ko sniegusi Savienības ražošanas nozares apvienība (Glass for Europe), un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. Datus attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem pārbaudīja, salīdzinot ar atbildēm uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz to, tika aplēsts, ka IP kopējais ražošanas apjoms Savienībā bija apmēram 21 734 000 m2.

| (204) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV norādīja uz atšķirībām starp datiem, kas sniegti informācijas izpaušanas dokumentā, un sūdzības datiem, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari. Turklāt ĶV apgalvoja, ka tas liecina par to, ka trūkst objektīvu un ticamu pierādījumu, un ka Komisijas secinājumi ir apšaubāmi. |
| --- | --- |

(204)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV norādīja uz atšķirībām starp datiem, kas sniegti informācijas izpaušanas dokumentā, un sūdzības datiem, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari. Turklāt ĶV apgalvoja, ka tas liecina par to, ka trūkst objektīvu un ticamu pierādījumu, un ka Komisijas secinājumi ir apšaubāmi.

| (205) | ĶV konstatētās atšķirības starp sūdzības datiem un izpaušanas dokumenta datiem radīja apstāklis, ka visi dati, kas attiecas uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, tika pārbaudīti uz vietas un vajadzības gadījumā atjaunināti. Tā kā izlase veido 79 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma Savienības tirgū, Komisija nevar pieņemt argumentu, ka izmantotie pierādījumi nebija objektīvs un ticams pamats, uz kura Komisija izdarīja savus secinājumus. |
| --- | --- |

(205)

ĶV konstatētās atšķirības starp sūdzības datiem un izpaušanas dokumenta datiem radīja apstāklis, ka visi dati, kas attiecas uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, tika pārbaudīti uz vietas un vajadzības gadījumā atjaunināti. Tā kā izlase veido 79 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma Savienības tirgū, Komisija nevar pieņemt argumentu, ka izmantotie pierādījumi nebija objektīvs un ticams pamats, uz kura Komisija izdarīja savus secinājumus.

2.   Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

| (206) | Visu atlasīto Savienības ražotāju produkcija nebija paredzēta pašu patēriņam. Tāpēc nebija vajadzības veikt īpašu analīzi par pārdošanas apjomu pašu patēriņam. |
| --- | --- |

(206)

Visu atlasīto Savienības ražotāju produkcija nebija paredzēta pašu patēriņam. Tāpēc nebija vajadzības veikt īpašu analīzi par pārdošanas apjomu pašu patēriņam.

3.   Patēriņš Savienībā

| (207) | Patēriņš Savienībā tika aprēķināts, pamatojoties uz visu Savienības ražotāju kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, no kura atņemts to veiktais eksports un pieskaitīts imports no ĶTR un citām trešajām valstīm. Savienības patēriņu aprēķināja, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un Glass for Europe sniegtajiem datiem, ja iespējams, tos salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(207)

Patēriņš Savienībā tika aprēķināts, pamatojoties uz visu Savienības ražotāju kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, no kura atņemts to veiktais eksports un pieskaitīts imports no ĶTR un citām trešajām valstīm. Savienības patēriņu aprēķināja, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un Glass for Europe sniegtajiem datiem, ja iespējams, tos salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

| (208) | Savienības patēriņa dinamika bija šāda:

  1.   tabula


  Savienības patēriņš (1 000 m2) | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais Savienības patēriņš | 16 596 | 28 239 | 33 993 | 27 412 |
| Indekss | 100 | 170 | 205 | 165 |
| Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(208)

Savienības patēriņa dinamika bija šāda:

1.   tabula

Savienības patēriņš (1 000 m2)

2009

2010

2011

IP

Kopējais Savienības patēriņš

16 596

28 239

33 993

27 412

Indekss

100

170

205

165

Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (209) | Attiecīgajā periodā no 2009. gada līdz 2011. gadam kopējais Savienības patēriņš palielinājās par 65 %, taču IP salīdzinājumā ar 2011. gadu tas samazinājās. Tomēr patēriņš 2012. gadā saglabājās ievērojami virs 2009. gada līmeņa. Tas galvenokārt ir saistīts ar gatavo izstrādājumu, jo īpaši saules enerģijas moduļu, patēriņa pieaugumu (sk. turpmāk E.2.3. iedaļu). |
| --- | --- |

(209)

Attiecīgajā periodā no 2009. gada līdz 2011. gadam kopējais Savienības patēriņš palielinājās par 65 %, taču IP salīdzinājumā ar 2011. gadu tas samazinājās. Tomēr patēriņš 2012. gadā saglabājās ievērojami virs 2009. gada līmeņa. Tas galvenokārt ir saistīts ar gatavo izstrādājumu, jo īpaši saules enerģijas moduļu, patēriņa pieaugumu (sk. turpmāk E.2.3. iedaļu).

4.   Imports no attiecīgās valsts

4.1.   Attiecīgās valsts izcelsmes subsidētā importa apjoms un tirgus daļa

| (210) | Tā kā solāro stiklu Savienībā importē, to deklarējot ar KN kodu 7007 19 80 – Citi – Laminēts neplīstošais stikls, kas aptver arī citus ražojumus, uz kuriem šī izmeklēšana neattiecas, Eurostat datus nevarēja izmantot importa apjomu un vērtību noteikšanai. Importa apjomus un vērtības noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un Glass for Europe sniegtajiem datiem. Attiecīgās valsts izcelsmes subsidētā importa uz Savienību dinamika bija šāda:

  2.   tabula


  Importa apjoms (1 000 m2) un tirgus daļa | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR importa apjoms (1 000 m2) | 1 200 | 2 050 | 6 150 | 8 350 |
| Indekss | 100 | 171 | 513 | 696 |
| Tirgus daļa | 7,2 % | 7,3 % | 18,1 % | 30,5 % |
| Indekss | 100 | 100 | 250 | 421 |
| Avots: Glass for Europe un sūdzības iesniedzējs. |

(210)

Tā kā solāro stiklu Savienībā importē, to deklarējot ar KN kodu 7007 19 80 – Citi – Laminēts neplīstošais stikls, kas aptver arī citus ražojumus, uz kuriem šī izmeklēšana neattiecas, Eurostat datus nevarēja izmantot importa apjomu un vērtību noteikšanai. Importa apjomus un vērtības noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un Glass for Europe sniegtajiem datiem. Attiecīgās valsts izcelsmes subsidētā importa uz Savienību dinamika bija šāda:

2.   tabula

Importa apjoms (1 000 m2) un tirgus daļa

2009

2010

2011

IP

ĶTR importa apjoms (1 000 m2)

1 200

2 050

6 150

8 350

Indekss

100

171

513

696

Tirgus daļa

7,2 %

7,3 %

18,1 %

30,5 %

Indekss

100

100

250

421

Avots: Glass for Europe un sūdzības iesniedzējs.

| (211) | Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma subsidētā importa apjoms uz Savienību ievērojami palielinājās – par 596 %. Tāpēc būtiski palielinājās attiecīgā ražojuma ĶTR importa tirgus daļa Savienības tirgū (pieaugums no 7,2 % līdz 30,5 %). |
| --- | --- |

(211)

Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma subsidētā importa apjoms uz Savienību ievērojami palielinājās – par 596 %. Tāpēc būtiski palielinājās attiecīgā ražojuma ĶTR importa tirgus daļa Savienības tirgū (pieaugums no 7,2 % līdz 30,5 %).

| (212) | Savienības patēriņš līdz 2012. gadam arī ir audzis. Neraugoties uz to, ka 2012. gadā Savienības tirgus saruka, Ķīnas ražotāji eksportētāji varēja palielināt kopējo importa apjomu. |
| --- | --- |

(212)

Savienības patēriņš līdz 2012. gadam arī ir audzis. Neraugoties uz to, ka 2012. gadā Savienības tirgus saruka, Ķīnas ražotāji eksportētāji varēja palielināt kopējo importa apjomu.

| (213) | Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija ir izmantojusi pārspīlētus datus un ka Ķīnas eksporta statistika neapšaubāmi liecina par mazāku eksporta apjomu IP salīdzinājumā ar importa apjomu, kas norādīts izpaušanas dokumentā, un lūdza skaidrot, kā minētie apjomi ir aprēķināti. |
| --- | --- |

(213)

Pēc konstatējumu izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija ir izmantojusi pārspīlētus datus un ka Ķīnas eksporta statistika neapšaubāmi liecina par mazāku eksporta apjomu IP salīdzinājumā ar importa apjomu, kas norādīts izpaušanas dokumentā, un lūdza skaidrot, kā minētie apjomi ir aprēķināti.

| (214) | Komisija vispirms norāda, ka eksporta statistikas dati, kurus iesniegusi ĶV – tostarp par visu veidu rūdīto stiklu –, ir vairāk nekā 2,5 reizes mazāki par Eurostat statistikas datiem par 2012. gadu KN kodam ex 7007 19 80. Tātad tos nevar uzskatīt par pietiekami ticamiem. |
| --- | --- |

(214)

Komisija vispirms norāda, ka eksporta statistikas dati, kurus iesniegusi ĶV – tostarp par visu veidu rūdīto stiklu –, ir vairāk nekā 2,5 reizes mazāki par Eurostat statistikas datiem par 2012. gadu KN kodam ex 7007 19 80. Tātad tos nevar uzskatīt par pietiekami ticamiem.

| (215) | Komisija pamatoja savus aprēķinus ar sūdzības iesniedzēja un Glass for Europe sniegto informāciju. Šie dati ir pieejami nekonfidenciālajos dokumentos. Komisija pārbaudīja šo informāciju ar pārbaudītiem datiem, kurus sniedza atlasītie ražotāji eksportētāji un citi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Kā iepriekš minēts A3.3. iedaļā, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, aptvēra gandrīz 100 % no solārā stikla reģistrētā eksporta uz Savienību 2012. gadā. Tādēļ Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka informācija, uz kuru tā balstīja savus konstatējumus, ir nepareiza. Turklāt ĶV neiesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu. |
| --- | --- |

(215)

Komisija pamatoja savus aprēķinus ar sūdzības iesniedzēja un Glass for Europe sniegto informāciju. Šie dati ir pieejami nekonfidenciālajos dokumentos. Komisija pārbaudīja šo informāciju ar pārbaudītiem datiem, kurus sniedza atlasītie ražotāji eksportētāji un citi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Kā iepriekš minēts A3.3. iedaļā, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, aptvēra gandrīz 100 % no solārā stikla reģistrētā eksporta uz Savienību 2012. gadā. Tādēļ Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka informācija, uz kuru tā balstīja savus konstatējumus, ir nepareiza. Turklāt ĶV neiesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu.

4.2.   Cenas subsidētajam importam no attiecīgās valsts un cenu samazinājums

| (216) | Vidējās cenas dinamika subsidētajam importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:

  3.   tabula


  Importa cenas (EUR/m2) | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 6,02 | 6,10 | 4,96 | 4,38 |
| Indekss | 100 | 101 | 82 | 73 |
| Avots: sūdzības iesniedzējs un Ķīnas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(216)

Vidējās cenas dinamika subsidētajam importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:

3.   tabula

Importa cenas (EUR/m2)

2009

2010

2011

IP

ĶTR

6,02

6,10

4,96

4,38

Indekss

100

101

82

73

Avots: sūdzības iesniedzējs un Ķīnas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (217) | Attiecīgā ražojuma vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās. Importa vidējā cena IP samazinājās par 27,2 % (no 6,02 EUR/m2 2009. gadā līdz 4,38 EUR/m2 IP). |
| --- | --- |

(217)

Attiecīgā ražojuma vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās. Importa vidējā cena IP samazinājās par 27,2 % (no 6,02 EUR/m2 2009. gadā līdz 4,38 EUR/m2 IP).

| (218) | Lai noteiktu cenu samazinājumu IP, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar atlasīto Ķīnas ražotāju importa atbilstošajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, koriģētām uz augšu, proti, 0,40 EUR/m2 muitošanas, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām un 3 % importa nodokli. Piemērojot šo korekciju, cena paaugstinājās par 7 līdz 15 % atkarībā no ražojuma kontroles numura, proti, par 11 % vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(218)

Lai noteiktu cenu samazinājumu IP, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar atlasīto Ķīnas ražotāju importa atbilstošajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, koriģētām uz augšu, proti, 0,40 EUR/m2 muitošanas, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām un 3 % importa nodokli. Piemērojot šo korekciju, cena paaugstinājās par 7 līdz 15 % atkarībā no ražojuma kontroles numura, proti, par 11 % vidējo svērto vērtību.

| (219) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Izsakot salīdzinājumu procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP, attiecīgā ražojuma subsidētā importa vidējā svērtā cena uzņēmumiem bija no 10,6 % līdz 26,7 % zem atlasīto Savienības ražotāju cenām. |
| --- | --- |

(219)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Izsakot salīdzinājumu procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP, attiecīgā ražojuma subsidētā importa vidējā svērtā cena uzņēmumiem bija no 10,6 % līdz 26,7 % zem atlasīto Savienības ražotāju cenām.

5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (220) | Atbilstoši pamatregulas 8. panta 5. punktam subsidētā importa ietekme uz Savienības ražošanas nozari tika analizēta, novērtējot visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē šīs Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(220)

Atbilstoši pamatregulas 8. panta 5. punktam subsidētā importa ietekme uz Savienības ražošanas nozari tika analizēta, novērtējot visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē šīs Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (221) | Kā minēts iepriekš A.3.2. iedaļā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi. |
| --- | --- |

(221)

Kā minēts iepriekš A.3.2. iedaļā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi.

| (222) | Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Pamatojoties uz Glass for Europe datiem un sūdzību, kas attiecas uz visiem Savienības ražotājiem, Komisija analizēja attiecīgā perioda makroekonomiskos rādītājus. Komisija analizēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz pārbaudītajām atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(222)

Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Pamatojoties uz Glass for Europe datiem un sūdzību, kas attiecas uz visiem Savienības ražotājiem, Komisija analizēja attiecīgā perioda makroekonomiskos rādītājus. Komisija analizēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz pārbaudītajām atlasīto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

| (223) | Šīs izmeklēšanas nolūkā tika novērtēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, produktivitāte, subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsīdijas. |
| --- | --- |

(223)

Šīs izmeklēšanas nolūkā tika novērtēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, produktivitāte, subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsīdijas.

| (224) | Tika novērtēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(224)

Tika novērtēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

| (225) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai nav izdevies veikt kaitējuma analīzi saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. un 4. punktu, jo tā veica kaitējuma analīzi, pamatojoties uz divām atsevišķām un, iespējams, nekonsekventām datu kopām, t. i., makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem kaitējuma rādītājiem. Turklāt tas apgalvoja, ka iespējamā analīzes nekonsekvence, pamatojoties uz abām datu kopām, rada nopietnas šaubas par kopējās kaitējuma ainas atbilstību, godīgumu un objektivitāti. |
| --- | --- |

(225)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijai nav izdevies veikt kaitējuma analīzi saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. un 4. punktu, jo tā veica kaitējuma analīzi, pamatojoties uz divām atsevišķām un, iespējams, nekonsekventām datu kopām, t. i., makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem kaitējuma rādītājiem. Turklāt tas apgalvoja, ka iespējamā analīzes nekonsekvence, pamatojoties uz abām datu kopām, rada nopietnas šaubas par kopējās kaitējuma ainas atbilstību, godīgumu un objektivitāti.

| (226) | Tā pati persona minēja vairākas iepriekšējās izmeklēšanas, kurās Savienības iestādes esot nekonsekventi definējušas dažādas datu kopas kā makrodatus vai mikrodatus. |
| --- | --- |

(226)

Tā pati persona minēja vairākas iepriekšējās izmeklēšanas, kurās Savienības iestādes esot nekonsekventi definējušas dažādas datu kopas kā makrodatus vai mikrodatus.

| (227) | Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Šī ir metodika, ko piemēro atlases gadījumos, lai analizētu Savienības ražošanas nozares stāvokli un ņemtu vērā ne tikai izlases, bet arī Savienības ražošanas nozares tendences kopumā. Veicot analīzi, tika ņemti vērā visi faktori saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu. Secinājums par kaitējumu izdarīts, ņemot vērā visus minētos faktorus. Tāpēc kaitējuma analīze veikta saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. un 4. punktu. |
| --- | --- |

(227)

Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Šī ir metodika, ko piemēro atlases gadījumos, lai analizētu Savienības ražošanas nozares stāvokli un ņemtu vērā ne tikai izlases, bet arī Savienības ražošanas nozares tendences kopumā. Veicot analīzi, tika ņemti vērā visi faktori saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu. Secinājums par kaitējumu izdarīts, ņemot vērā visus minētos faktorus. Tāpēc kaitējuma analīze veikta saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. un 4. punktu.

6.   Makroekonomiskie rādītāji

6.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (228) | Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:

  4.   tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (1 000 m2) | 39 000 | 44 611 | 48 511 | 54 615 |
| Indekss – 2009. gads | 100 | 114 | 124 | 140 |
| Ražošanas apjoms (1 000 m2) | 17 540 | 29 245 | 31 245 | 21 734 |
| Indekss | 100 | 167 | 178 | 124 |
| Jaudas izmantojums | 45 % | 66 % | 64 % | 40 % |
| Indekss | 100 | 146 | 143 | 88 |
| Avots: sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(228)

Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:

4.   tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

2009

2010

2011

IP

Ražošanas jauda (1 000 m2)

39 000

44 611

48 511

54 615

Indekss – 2009. gads

100

114

124

140

Ražošanas apjoms (1 000 m2)

17 540

29 245

31 245

21 734

Indekss

100

167

178

124

Jaudas izmantojums

45 %

66 %

64 %

40 %

Indekss

100

146

143

88

Avots: sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (229) | Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās atbilstīgi patēriņam. Jau attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozarei bija ražošanas jaudas pārpalikums. Pateicoties Savienības patēriņa straujam pieaugumam, līdz 2011. gadam jaudas pārpalikums samazinājās; lai arī tika novērots uzlabojums, tas nebija izteiktāks par Savienības patēriņa pieaugumu. Ražošanas jauda 2012. gadā turpināja palielināties, savukārt patēriņš Savienībā samazinājās. Ražošanas apjoms 2009.–2011. gadā palielinājās un tad IP samazinājās par 30 %. Ņemot vērā esošo jaudu, Savienības ražošanas nozare varētu strauji palielināt ražošanas apjomu, lai apmierinātu lielo Savienības pieprasījuma pieaugumu līdz 2011. gadam. Vienlaikus, reaģējot uz izaugsmi, kas novērota 2009.–2011. gadā, Savienības ražošanas nozare palielināja jaudu, kas daļēji atspoguļojās ražošanas apjomā vien IP. Tā rezultātā IP salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem strauji kritās jaudas izmantojums. |
| --- | --- |

(229)

Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās atbilstīgi patēriņam. Jau attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozarei bija ražošanas jaudas pārpalikums. Pateicoties Savienības patēriņa straujam pieaugumam, līdz 2011. gadam jaudas pārpalikums samazinājās; lai arī tika novērots uzlabojums, tas nebija izteiktāks par Savienības patēriņa pieaugumu. Ražošanas jauda 2012. gadā turpināja palielināties, savukārt patēriņš Savienībā samazinājās. Ražošanas apjoms 2009.–2011. gadā palielinājās un tad IP samazinājās par 30 %. Ņemot vērā esošo jaudu, Savienības ražošanas nozare varētu strauji palielināt ražošanas apjomu, lai apmierinātu lielo Savienības pieprasījuma pieaugumu līdz 2011. gadam. Vienlaikus, reaģējot uz izaugsmi, kas novērota 2009.–2011. gadā, Savienības ražošanas nozare palielināja jaudu, kas daļēji atspoguļojās ražošanas apjomā vien IP. Tā rezultātā IP salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem strauji kritās jaudas izmantojums.

| (230) | Lai arī Savienības ražošanas nozare, reaģējot uz augošu pieprasījumu, attiecīgajā periodā palielināja jaudu, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pieauga lēnāk nekā patēriņš, un ražošanas jaudas izmantojums pēc būtiska pieauguma attiecīgā perioda pirmajos trijos gados izmeklēšanas periodā samazinājās, kas sakrita ar subsidētā importa lielāku tirgus daļu no attiecīgās valsts un negodīgu konkurenci, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozares galvenie klienti lietotāji saules enerģijas paneļu nozarē, ko izraisīja Ķīnas dempinga un subsidēšanas prakse, kas ir noteikta arī šajā nozarē. |
| --- | --- |

(230)

Lai arī Savienības ražošanas nozare, reaģējot uz augošu pieprasījumu, attiecīgajā periodā palielināja jaudu, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pieauga lēnāk nekā patēriņš, un ražošanas jaudas izmantojums pēc būtiska pieauguma attiecīgā perioda pirmajos trijos gados izmeklēšanas periodā samazinājās, kas sakrita ar subsidētā importa lielāku tirgus daļu no attiecīgās valsts un negodīgu konkurenci, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozares galvenie klienti lietotāji saules enerģijas paneļu nozarē, ko izraisīja Ķīnas dempinga un subsidēšanas prakse, kas ir noteikta arī šajā nozarē.

6.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (231) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  5.   tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (1 000 m2) | 14 696 | 25 303 | 26 556 | 18 039 |
| Indekss | 100 | 172 | 181 | 123 |
| Tirgus daļa | 88,6 % | 89,6 % | 78,1 % | 65,8 % |
| Indekss | 100 | 101 | 88 | 74 |
| Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(231)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

5.   tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2009

2010

2011

IP

Pārdošanas apjoms (1 000 m2)

14 696

25 303

26 556

18 039

Indekss

100

172

181

123

Tirgus daļa

88,6 %

89,6 %

78,1 %

65,8 %

Indekss

100

101

88

74

Avots: Glass for Europe, sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (232) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 22,7 %. Tomēr, lai arī Savienības patēriņš palielinājās par 65 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 88,6 % 2009. gadā līdz 65,8 % IP, proti, attiecīgajā periodā samazinājums bija par 25,7 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās daudz mazāk nekā subsidētā importa apjoms no attiecīgās valsts. Tāpēc Savienības ražotāji nevarēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma un to tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās. |
| --- | --- |

(232)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 22,7 %. Tomēr, lai arī Savienības patēriņš palielinājās par 65 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 88,6 % 2009. gadā līdz 65,8 % IP, proti, attiecīgajā periodā samazinājums bija par 25,7 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās daudz mazāk nekā subsidētā importa apjoms no attiecīgās valsts. Tāpēc Savienības ražotāji nevarēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma un to tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās.

6.3.   Izaugsme

| (233) | Par Savienības ražošanas nozares izaugsmi liecina tās apjoma rādītāji, piemēram, ražošanas un tirgus daļas rādītāji, ja tos salīdzina ar patēriņa dinamiku. Lai arī patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, Savienības ražotāju tirgus daļa nepalielinājās atbilstīgi patēriņam. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās. Tajā pašā periodā ĶTR importa tirgus daļa pieauga par 321 %. Tas, ka Savienības ražošanas nozare nespēja panākt izaugsmi līdz ar tirgus izaugsmi, kopumā negatīvi ietekmēja tās ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(233)

Par Savienības ražošanas nozares izaugsmi liecina tās apjoma rādītāji, piemēram, ražošanas un tirgus daļas rādītāji, ja tos salīdzina ar patēriņa dinamiku. Lai arī patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, Savienības ražotāju tirgus daļa nepalielinājās atbilstīgi patēriņam. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās. Tajā pašā periodā ĶTR importa tirgus daļa pieauga par 321 %. Tas, ka Savienības ražošanas nozare nespēja panākt izaugsmi līdz ar tirgus izaugsmi, kopumā negatīvi ietekmēja tās ekonomisko stāvokli.

6.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (234) | Nodarbinātības un produktivitātes dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  6.   tabula


  Nodarbinātība un produktivitāte | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība: pilnslodzes ekvivalents (FTE) | 565 | 792 | 932 | 857 |
| Indekss | 100 | 140 | 165 | 152 |
| Produktivitāte (1 000 m2/FTE) | 31 | 37 | 34 | 25 |
| Indekss | 100 | 119 | 108 | 82 |
| Avots: sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(234)

Nodarbinātības un produktivitātes dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

6.   tabula

Nodarbinātība un produktivitāte

2009

2010

2011

IP

Nodarbinātība: pilnslodzes ekvivalents (FTE)

565

792

932

857

Indekss

100

140

165

152

Produktivitāte (1 000 m2/FTE)

31

37

34

25

Indekss

100

119

108

82

Avots: sūdzības iesniedzējs un Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (235) | Kopumā nodarbinātība no 2009. gada līdz IP pieauga par 52 %. Tomēr palielinājums notika periodā līdz 2011. gadam, kad tas sasniedza savu augstāko rādītāju – 932 pilnslodzes ekvivalentus (FTE), un pēc tam IP samazinājās līdz 857 FTE. Produktivitāte salīdzinājumā ar 2009. gadu tikai nedaudz palielinājās 2010. un 2011. gadā. Daļēji tas ir saistīts ar to, ka līdzīgā ražojuma ražošana ir lielā mērā automatizēta un tajā iesaistīts neliels darbinieku skaits. Tomēr salīdzinājumā ar 2011. gadu IP tā samazinājās par 24,4 %. Tas bija saistīts ar to, ka ražošanas apjoms tajā pašā periodā samazinājās par aptuveni 30 %, kas negatīvi ietekmēja jaudas izmantojumu. |
| --- | --- |

(235)

Kopumā nodarbinātība no 2009. gada līdz IP pieauga par 52 %. Tomēr palielinājums notika periodā līdz 2011. gadam, kad tas sasniedza savu augstāko rādītāju – 932 pilnslodzes ekvivalentus (FTE), un pēc tam IP samazinājās līdz 857 FTE. Produktivitāte salīdzinājumā ar 2009. gadu tikai nedaudz palielinājās 2010. un 2011. gadā. Daļēji tas ir saistīts ar to, ka līdzīgā ražojuma ražošana ir lielā mērā automatizēta un tajā iesaistīts neliels darbinieku skaits. Tomēr salīdzinājumā ar 2011. gadu IP tā samazinājās par 24,4 %. Tas bija saistīts ar to, ka ražošanas apjoms tajā pašā periodā samazinājās par aptuveni 30 %, kas negatīvi ietekmēja jaudas izmantojumu.

| (236) | Tādējādi nodarbinātība IP samazinājās, ko ietekmēja līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma tendences Savienībā IP. |
| --- | --- |

(236)

Tādējādi nodarbinātība IP samazinājās, ko ietekmēja līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma tendences Savienībā IP.

6.5.   Subsīdijas starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsīdijas

| (237) | Visas subsīdijas starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā importa apjomu un cenas no attiecīgās valsts, faktisko subsīdijas starpību lieluma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par būtisku. |
| --- | --- |

(237)

Visas subsīdijas starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā importa apjomu un cenas no attiecīgās valsts, faktisko subsīdijas starpību lieluma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par būtisku.

| (238) | Tā kā šī ir pirmā antisubsidēšanas izmeklēšana par attiecīgo ražojumu, atgūšanās no iepriekšējās subsīdijas novērtējuma ziņā nav svarīgs jautājums. |
| --- | --- |

(238)

Tā kā šī ir pirmā antisubsidēšanas izmeklēšana par attiecīgo ražojumu, atgūšanās no iepriekšējās subsīdijas novērtējuma ziņā nav svarīgs jautājums.

7.   Mikroekonomiskie rādītāji

| (239) | Kā norādīts iepriekš, mikroekonomiskie rādītāji ir analizēti, balstoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza atlasītie Savienības ražotāji. Lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju veica sākotnējos ieguldījumus un sāka ražot līdzīgo ražojumu 2009. gadā. Lai gan lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju arī pirms tam nodarbojās ar uzņēmējdarbību stikla ražošanas nozarē, visiem uzņēmumiem bija jāiegulda iekārtās solārā stikla ražošanai, kas pilnībā atšķiras no parastā stikla ražošanas iekārtām, jo stikla tīrība un dzelzs saturs un tā vispārējā kvalitāte ir ļoti atšķirīga. Turklāt stikls ir jārūda, kas nav jādara ar parasto stiklu. Visbeidzot, tiek pievienots arī pārklājums. Tādējādi visus turpmāk analizētos rādītājus lielā mērā ir ietekmējis šis darbības sākuma posms 2009. gadā. Lai parādītu attīstības tendences bez atlasīto uzņēmumu darbības sākšanas posma kropļojošas ietekmes, ir norādīti arī 2010. gada indeksi. |
| --- | --- |

(239)

Kā norādīts iepriekš, mikroekonomiskie rādītāji ir analizēti, balstoties uz atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza atlasītie Savienības ražotāji. Lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju veica sākotnējos ieguldījumus un sāka ražot līdzīgo ražojumu 2009. gadā. Lai gan lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju arī pirms tam nodarbojās ar uzņēmējdarbību stikla ražošanas nozarē, visiem uzņēmumiem bija jāiegulda iekārtās solārā stikla ražošanai, kas pilnībā atšķiras no parastā stikla ražošanas iekārtām, jo stikla tīrība un dzelzs saturs un tā vispārējā kvalitāte ir ļoti atšķirīga. Turklāt stikls ir jārūda, kas nav jādara ar parasto stiklu. Visbeidzot, tiek pievienots arī pārklājums. Tādējādi visus turpmāk analizētos rādītājus lielā mērā ir ietekmējis šis darbības sākuma posms 2009. gadā. Lai parādītu attīstības tendences bez atlasīto uzņēmumu darbības sākšanas posma kropļojošas ietekmes, ir norādīti arī 2010. gada indeksi.

7.1.   Cenas un cenu ietekmējoši faktori

| (240) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:

  7.   tabula


  Vidējās pārdošanas cenas Savienībā | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR/m2) | 10,64 | 9,07 | 8,91 | 8,20 |
| Indekss – 2009. gads | 100 | 85 | 84 | 77 |
| Indekss – 2010. gads | 117 | 100 | 98 | 90 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2) | 13,13 | 8,38 | 8,44 | 9,34 |
| Indekss – 2009. gads | 100 | 64 | 64 | 71 |
| Indekss – 2010. gads | 157 | 100 | 101 | 112 |
| Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(240)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:

7.   tabula

Vidējās pārdošanas cenas Savienībā

2009

2010

2011

IP

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienības tirgū (EUR/m2)

10,64

9,07

8,91

8,20

Indekss – 2009. gads

100

85

84

77

Indekss – 2010. gads

117

100

98

90

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2)

13,13

8,38

8,44

9,34

Indekss – 2009. gads

100

64

64

71

Indekss – 2010. gads

157

100

101

112

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (241) | Vienības pārdošanas cenas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, bet cenu samazinājums bija īpaši izteikts IP, kad tās samazinājās par 7,9 % salīdzinājumā ar 2011. gadu, par 9,5 % salīdzinājumā ar 2010. gadu un par 23 % salīdzinājumā ar 2009. gadu. Savienības ražotāju pārdošanas cenu samazinājums bija lēnāks nekā importēto ražojumu cenu samazinājums no attiecīgās valsts. Piemēram, Ķīnas cenu samazinājums bija par 11 % 2011.–2012. gadā, savukārt Savienības cenu samazinājums tajā pašā periodā – par 8 %. |
| --- | --- |

(241)

Vienības pārdošanas cenas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, bet cenu samazinājums bija īpaši izteikts IP, kad tās samazinājās par 7,9 % salīdzinājumā ar 2011. gadu, par 9,5 % salīdzinājumā ar 2010. gadu un par 23 % salīdzinājumā ar 2009. gadu. Savienības ražotāju pārdošanas cenu samazinājums bija lēnāks nekā importēto ražojumu cenu samazinājums no attiecīgās valsts. Piemēram, Ķīnas cenu samazinājums bija par 11 % 2011.–2012. gadā, savukārt Savienības cenu samazinājums tajā pašā periodā – par 8 %.

| (242) | Neraugoties uz lielo atšķirību starp Savienības ražošanas nozares vidējo vienības pārdošanas cenu un Ķīnas izcelsmes importa cenām, kā paskaidrots iepriekš D.4.2. iedaļā, reālais cenu samazinājums, salīdzinot pa ražojuma veidiem, izmeklēšanas periodā bija daudz izteiktāks, t. i., no 10,6 % līdz 26,7 %. Tas ir saistīts ar faktu, ka atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji neeksportēja visus ražojuma veidus, ko ražoja Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(242)

Neraugoties uz lielo atšķirību starp Savienības ražošanas nozares vidējo vienības pārdošanas cenu un Ķīnas izcelsmes importa cenām, kā paskaidrots iepriekš D.4.2. iedaļā, reālais cenu samazinājums, salīdzinot pa ražojuma veidiem, izmeklēšanas periodā bija daudz izteiktāks, t. i., no 10,6 % līdz 26,7 %. Tas ir saistīts ar faktu, ka atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji neeksportēja visus ražojuma veidus, ko ražoja Savienības ražošanas nozare.

| (243) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija, izvērtējot Ķīnas vidējās cenas, nav ņēmusi vērā tādu ražojuma veidu atšķirības, kurus eksportēja Ķīnas ražotāji eksportētāji un ko tirgoja Savienības ražotāji. Pieminot to, ka pastāvēja liela atšķirība starp Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu un Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējo pārdošanas cenu, fakti tiekot sagrozīti, jo pastāvēja starpība starp Savienības pārdošanas cenām un Ķīnas importa cenām. |
| --- | --- |

(243)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisija, izvērtējot Ķīnas vidējās cenas, nav ņēmusi vērā tādu ražojuma veidu atšķirības, kurus eksportēja Ķīnas ražotāji eksportētāji un ko tirgoja Savienības ražotāji. Pieminot to, ka pastāvēja liela atšķirība starp Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu un Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējo pārdošanas cenu, fakti tiekot sagrozīti, jo pastāvēja starpība starp Savienības pārdošanas cenām un Ķīnas importa cenām.

| (244) | Kā norādīts iepriekš, Komisija sniedza detalizētu salīdzinājumu pa ražojuma veidiem attiecībā uz cenu samazinājumu, kas neapšaubāmi ir daļa no kaitējuma analīzes. Turklāt tajā tika skaidri norādīts uz atšķirību iemeslu – faktu, ka Savienības ražošanas nozare ražoja ne visus ražojuma veidus, ko ražoja Ķīnas ražotāji eksportētāji. Līdz ar to nevar apgalvot, ka Komisija sniedza maldinošu un sagrozītu faktu izklāstu. |
| --- | --- |

(244)

Kā norādīts iepriekš, Komisija sniedza detalizētu salīdzinājumu pa ražojuma veidiem attiecībā uz cenu samazinājumu, kas neapšaubāmi ir daļa no kaitējuma analīzes. Turklāt tajā tika skaidri norādīts uz atšķirību iemeslu – faktu, ka Savienības ražošanas nozare ražoja ne visus ražojuma veidus, ko ražoja Ķīnas ražotāji eksportētāji. Līdz ar to nevar apgalvot, ka Komisija sniedza maldinošu un sagrozītu faktu izklāstu.

| (245) | Vienības ražošanas izmaksas no 2011. gada līdz IP palielinājās par vairāk nekā 10 %, bet laikā no 2010. līdz 2011. gadam saglabājās relatīvi stabilas. Kopumā no 2009. gada līdz 2011. gadam ražošanas izmaksas mainījās atbilstoši pārdošanas cenu tendencēm. Vienības ražošanas izmaksu pieaugums 2012. gadā bija saistīts ar ražošanas apjoma samazinājumu. |
| --- | --- |

(245)

Vienības ražošanas izmaksas no 2011. gada līdz IP palielinājās par vairāk nekā 10 %, bet laikā no 2010. līdz 2011. gadam saglabājās relatīvi stabilas. Kopumā no 2009. gada līdz 2011. gadam ražošanas izmaksas mainījās atbilstoši pārdošanas cenu tendencēm. Vienības ražošanas izmaksu pieaugums 2012. gadā bija saistīts ar ražošanas apjoma samazinājumu.

| (246) | ĶV arī apgalvoja, ka vidējo vienības pārdošanas cenu attiecīgajā periodā cita starpā ietekmēja ražošanas efektivitāte. Turklāt vienības ražošanas izmaksu palielinājumu 2012. gadā neesot izraisījis ražošanas apjoma kritums, bet ražošanas jaudas palielinājums. |
| --- | --- |

(246)

ĶV arī apgalvoja, ka vidējo vienības pārdošanas cenu attiecīgajā periodā cita starpā ietekmēja ražošanas efektivitāte. Turklāt vienības ražošanas izmaksu palielinājumu 2012. gadā neesot izraisījis ražošanas apjoma kritums, bet ražošanas jaudas palielinājums.

| (247) | Patiešām 2009.–2011. gadā panāktie efektivitātes uzlabojumi izraisīja vienības ražošanas izmaksu samazinājumu, tādējādi veicinot vienības pārdošanas cenas samazinājumu. Tomēr Komisija konstatēja, ka vidējās pārdošanas cenas līmenis IP samazinājās vairāk nekā vidējās vienības ražošanas izmaksas, aptverot tikai 88 % no tām. Vienlaikus atlasīto uzņēmumu ražošanas jaudas palielinājums nevarēja izraisīt vienības ražošanas izmaksu palielinājumu. To ražošanas jauda 2011.–2012. gadā palielinājās vien par 2,6 %, savukārt vidējās vienības ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par 10,6 %. Līdz ar to šie apgalvojumi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(247)

Patiešām 2009.–2011. gadā panāktie efektivitātes uzlabojumi izraisīja vienības ražošanas izmaksu samazinājumu, tādējādi veicinot vienības pārdošanas cenas samazinājumu. Tomēr Komisija konstatēja, ka vidējās pārdošanas cenas līmenis IP samazinājās vairāk nekā vidējās vienības ražošanas izmaksas, aptverot tikai 88 % no tām. Vienlaikus atlasīto uzņēmumu ražošanas jaudas palielinājums nevarēja izraisīt vienības ražošanas izmaksu palielinājumu. To ražošanas jauda 2011.–2012. gadā palielinājās vien par 2,6 %, savukārt vidējās vienības ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par 10,6 %. Līdz ar to šie apgalvojumi tiek noraidīti.

7.2.   Darbaspēka izmaksas

| (248) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  8.   tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam (EUR) | 45 232 | 44 503 | 48 288 | 50 615 |
| Indekss – 2009. gads | 100 | 98 | 107 | 112 |
| Indekss – 2010. gads | 102 | 100 | 109 | 114 |
| Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(248)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

8.   tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam

2009

2010

2011

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam (EUR)

45 232

44 503

48 288

50 615

Indekss – 2009. gads

100

98

107

112

Indekss – 2010. gads

102

100

109

114

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (249) | No 2009. gada līdz IP vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam nepārtraukti palielinājās – kopumā par 12 %. Tomēr būtiskākais palielinājums, t. i., par 4,8 %, notika no 2011. gada līdz IP. Darbaspēka izmaksu kopējais pieaugums daļēji ir skaidrojams ar dažu Savienības ražotāju izmaksām, kas radušās saistībā ar ražotņu dīkstāvi no 2011. gada līdz IP, citiem vārdiem sakot, neraugoties uz to, ka darbinieki faktiski nestrādāja, tiem vajadzēja maksāt atalgojumu. |
| --- | --- |

(249)

No 2009. gada līdz IP vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam nepārtraukti palielinājās – kopumā par 12 %. Tomēr būtiskākais palielinājums, t. i., par 4,8 %, notika no 2011. gada līdz IP. Darbaspēka izmaksu kopējais pieaugums daļēji ir skaidrojams ar dažu Savienības ražotāju izmaksām, kas radušās saistībā ar ražotņu dīkstāvi no 2011. gada līdz IP, citiem vārdiem sakot, neraugoties uz to, ka darbinieki faktiski nestrādāja, tiem vajadzēja maksāt atalgojumu.

7.3.   Krājumi

| (250) | Atlasīto Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  9.   tabula


  Krājumi | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (1 000 m2) | 1 540 | 1 875 | 1 657 | 1 778 |
| Indekss – 2009. gads | 100 | 122 | 108 | 115 |
| Indekss – 2010. gads | 82 | 100 | 88 | 95 |
| Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(250)

Atlasīto Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

9.   tabula

Krājumi

2009

2010

2011

IP

Krājumi perioda beigās (1 000 m2)

1 540

1 875

1 657

1 778

Indekss – 2009. gads

100

122

108

115

Indekss – 2010. gads

82

100

88

95

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (251) | Krājumi no 2011. gada līdz IP palielinājās par 7,3 % un no 2009. gada līdz IP – par 15 %, bet 2010.–2011. gadā tie samazinājās par 11,6 %. |
| --- | --- |

(251)

Krājumi no 2011. gada līdz IP palielinājās par 7,3 % un no 2009. gada līdz IP – par 15 %, bet 2010.–2011. gadā tie samazinājās par 11,6 %.

| (252) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka krājumu tendencēm nav nozīmes, jo to pieaugums absolūtā un relatīvā izteiksmē nebija vērā ņemams. |
| --- | --- |

(252)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka krājumu tendencēm nav nozīmes, jo to pieaugums absolūtā un relatīvā izteiksmē nebija vērā ņemams.

| (253) | Ņemot vērā cenu tendences, no ražotāja viedokļa nav racionāli glabāt lielus krājumus, jo to vērtība strauji samazinās. Tādējādi varētu sagaidīt, ka Savienības ražotāji glabā ierobežotus līdzīgā ražojuma krājumus. Tāpēc līdzīgā ražojuma krājumu pieaugums no 2011. gada līdz IP – lai arī ierobežots – ir būtisks rādītājs, nosakot, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Lielais krājumu daudzums absolūtā izteiksmē 2010. gadā jāaplūko, ņemot vērā to, ka pārdošanas apjoms šajā gadā bija daudz lielāks nekā IP. |
| --- | --- |

(253)

Ņemot vērā cenu tendences, no ražotāja viedokļa nav racionāli glabāt lielus krājumus, jo to vērtība strauji samazinās. Tādējādi varētu sagaidīt, ka Savienības ražotāji glabā ierobežotus līdzīgā ražojuma krājumus. Tāpēc līdzīgā ražojuma krājumu pieaugums no 2011. gada līdz IP – lai arī ierobežots – ir būtisks rādītājs, nosakot, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Lielais krājumu daudzums absolūtā izteiksmē 2010. gadā jāaplūko, ņemot vērā to, ka pārdošanas apjoms šajā gadā bija daudz lielāks nekā IP.

7.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (254) | Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  10.   tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | 20,3 % | 8,3 % | 8,2 % | 14,5 % |
| Indekss – 2009. gads | 100 | 241 | 240 | 129 |
| Indekss – 2010. gads | 244 | 100 | 99 | 174 |
| Naudas plūsma (EUR 1 000) | 21 550 | 29 574 | 33 425 | 6 200 |
| Indekss – 2009. gads | 100 | 337 | 355 | 229 |
| Indekss – 2010. gads | –73 | 100 | 113 | 21 |
| Ieguldījumi (EUR 1 000) | 46 087 | 18 230 | 7 633 | 10 712 |
| Indekss – 2009. gads | 100 | 40 | 17 | 23 |
| Indekss – 2010. gads | 253 | 100 | 42 | 59 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 6,9 % | 9,6 % | 13,3 % | 11,5 % |
| Indekss – 2009. gads | 100 | 339 | 393 | 66 |
| Indekss – 2010. gads | 72 | 100 | 139 | – 120 |
| Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(254)

Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

10.   tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2009

2010

2011

IP

Rentabilitāte

20,3 %

8,3 %

8,2 %

14,5 %

Indekss – 2009. gads

100

241

240

129

Indekss – 2010. gads

244

100

99

174

Naudas plūsma (EUR 1 000)

21 550

29 574

33 425

6 200

Indekss – 2009. gads

100

337

355

229

Indekss – 2010. gads

–73

100

113

21

Ieguldījumi (EUR 1 000)

46 087

18 230

7 633

10 712

Indekss – 2009. gads

100

40

17

23

Indekss – 2010. gads

253

100

42

59

Ienākums no ieguldījumiem

6,9 %

9,6 %

13,3 %

11,5 %

Indekss – 2009. gads

100

339

393

66

Indekss – 2010. gads

72

100

139

– 120

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (255) | Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(255)

Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma.

| (256) | Lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju 2009. gadā cieta zaudējumus, kas, kā iepriekš paskaidrots D.7. iedaļā, galvenokārt ir saistīts ar to, ka šajā laikā minētie uzņēmumi sāka ražot līdzīgo ražojumu. 2010. gadā vidējā peļņa jau bija 8,31 %. Pēc tam 2011. gadā rentabilitāte nedaudz samazinājās, kad sāka palielināties subsidētā importa apjoms. Visbeidzot, IP ražošanas nozare cieta būtiskus zaudējumus, t. i., tika novērots samazinājums par 276,6 % salīdzinājumā ar 2011. gadu. |
| --- | --- |

(256)

Lielākā daļa atlasīto Savienības ražotāju 2009. gadā cieta zaudējumus, kas, kā iepriekš paskaidrots D.7. iedaļā, galvenokārt ir saistīts ar to, ka šajā laikā minētie uzņēmumi sāka ražot līdzīgo ražojumu. 2010. gadā vidējā peļņa jau bija 8,31 %. Pēc tam 2011. gadā rentabilitāte nedaudz samazinājās, kad sāka palielināties subsidētā importa apjoms. Visbeidzot, IP ražošanas nozare cieta būtiskus zaudējumus, t. i., tika novērots samazinājums par 276,6 % salīdzinājumā ar 2011. gadu.

| (257) | Naudas plūsma, kas ir atlasīto Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, no 2011. gada līdz IP guva izteikti negatīvu tendenci, sarūkot par 81 %. No 2010. gada tā pakāpeniski palielinājās un attiecīgajā periodā kopumā pieauga. |
| --- | --- |

(257)

Naudas plūsma, kas ir atlasīto Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, no 2011. gada līdz IP guva izteikti negatīvu tendenci, sarūkot par 81 %. No 2010. gada tā pakāpeniski palielinājās un attiecīgajā periodā kopumā pieauga.

| (258) | Ienākums no ieguldījumiem tika izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. |
| --- | --- |

(258)

Ienākums no ieguldījumiem tika izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības.

| (259) | 10. tabulā parādīts, ka pēc darbības sākšanas posma 2009. gadā, kad ražošanas nozare veica lielus ieguldījumus līdzīgā ražojuma ražošanā, ieguldījumi no 2009. līdz 2011. gadam nepārtraukti samazinājās, un tad IP tie pieauga. Tomēr ieguldījumi IP palika zemā līmenī salīdzinājumā ar 2009. gada līmeni. IP veiktie ieguldījumi lielākoties saistīti ar pētniecību un izstrādi, kā arī ar ražošanas tehnoloģiju un procesu uzlabošanu un uzturēšanu, lai uzlabotu efektivitāti. Jo īpaši ražošanas nozare ieguldīja līdzekļus jaunos ražojuma veidos, kas tajā pašā laikposmā netika importēti no ĶTR un kas saistīti ar būtiskiem ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā. |
| --- | --- |

(259)

10. tabulā parādīts, ka pēc darbības sākšanas posma 2009. gadā, kad ražošanas nozare veica lielus ieguldījumus līdzīgā ražojuma ražošanā, ieguldījumi no 2009. līdz 2011. gadam nepārtraukti samazinājās, un tad IP tie pieauga. Tomēr ieguldījumi IP palika zemā līmenī salīdzinājumā ar 2009. gada līmeni. IP veiktie ieguldījumi lielākoties saistīti ar pētniecību un izstrādi, kā arī ar ražošanas tehnoloģiju un procesu uzlabošanu un uzturēšanu, lai uzlabotu efektivitāti. Jo īpaši ražošanas nozare ieguldīja līdzekļus jaunos ražojuma veidos, kas tajā pašā laikposmā netika importēti no ĶTR un kas saistīti ar būtiskiem ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā.

| (260) | Turpretim ienākums no ieguldījumiem no 2009. līdz 2012. gadam samazinājās par 34 %. Tomēr pirms IP tas pastāvīgi pieauga – no 2009. gada līdz 2011. gadam tas palielinājās par 293 %, bet IP salīdzinājumā ar 2011. gadu tas samazinājās par 186 %. 2012. gada samazinājums ir loģiskas sekas tam, ka Savienības ražošanas nozare IP cieta zaudējumus. |
| --- | --- |

(260)

Turpretim ienākums no ieguldījumiem no 2009. līdz 2012. gadam samazinājās par 34 %. Tomēr pirms IP tas pastāvīgi pieauga – no 2009. gada līdz 2011. gadam tas palielinājās par 293 %, bet IP salīdzinājumā ar 2011. gadu tas samazinājās par 186 %. 2012. gada samazinājums ir loģiskas sekas tam, ka Savienības ražošanas nozare IP cieta zaudējumus.

| (261) | Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt līdzekļus, veicot darījumus ar līdzīgo ražojumu, pastāvīgi pasliktinājās, un attiecīgi pasliktinājās Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis. |
| --- | --- |

(261)

Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt līdzekļus, veicot darījumus ar līdzīgo ražojumu, pastāvīgi pasliktinājās, un attiecīgi pasliktinājās Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis.

8.   Secinājums par kaitējumu

| (262) | Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīze liecina par acīmredzamu visu galveno kaitējuma rādītāju lejupejošu tendenci. Attiecīgajā periodā patēriņš kopumā palielinājās un palielinājās arī kopējais ražošanas apjoms. Lai arī pārdošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP saruka, jo patēriņš attiecīgajā periodā pieauga straujāk. Vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā strauji samazinājās, nelabvēlīgi ietekmējot visus finanšu rādītājus, piemēram, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(262)

Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīze liecina par acīmredzamu visu galveno kaitējuma rādītāju lejupejošu tendenci. Attiecīgajā periodā patēriņš kopumā palielinājās un palielinājās arī kopējais ražošanas apjoms. Lai arī pārdošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP saruka, jo patēriņš attiecīgajā periodā pieauga straujāk. Vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā strauji samazinājās, nelabvēlīgi ietekmējot visus finanšu rādītājus, piemēram, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu.

| (263) | Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās. Tomēr līdz ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielināšanos ievērojami samazinājās vidējā pārdošanas cena, kā arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa. |
| --- | --- |

(263)

Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās. Tomēr līdz ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielināšanos ievērojami samazinājās vidējā pārdošanas cena, kā arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.

| (264) | Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām, tādējādi tās nelabvēlīgi ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas IP kļuva ļoti negatīva. |
| --- | --- |

(264)

Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām, tādējādi tās nelabvēlīgi ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas IP kļuva ļoti negatīva.

| (265) | Tomēr ražošanas jaudas attīstības tendences no 2009. gada līdz IP bija pozitīvas. Turklāt, lai gan ieguldījumu apjoms no 2009. gada līdz IP kritās, no 2011. gada līdz IP tas palielinājās. Skaidrojums ir šāds: kā izklāstīts iepriekš D.7.4. iedaļā, atlasītie uzņēmumi turpināja ieguldīt līdzīgajā ražojumā, cita starpā koncentrējoties uz tādiem ražojuma veidiem tirgus nišās, kuri vēl netika eksportēti no attiecīgās valsts un kuri saistīti ar būtiskiem ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā. Vienlaikus ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozarei jāspēj arī saražot un pārdot lielus vienkāršāku ražojumu apjomus (kuri patlaban konkurē ar subsidētu importu no ĶTR), lai samazinātu nemainīgās izmaksas un gūtu apjomradītus ietaupījumus. |
| --- | --- |

(265)

Tomēr ražošanas jaudas attīstības tendences no 2009. gada līdz IP bija pozitīvas. Turklāt, lai gan ieguldījumu apjoms no 2009. gada līdz IP kritās, no 2011. gada līdz IP tas palielinājās. Skaidrojums ir šāds: kā izklāstīts iepriekš D.7.4. iedaļā, atlasītie uzņēmumi turpināja ieguldīt līdzīgajā ražojumā, cita starpā koncentrējoties uz tādiem ražojuma veidiem tirgus nišās, kuri vēl netika eksportēti no attiecīgās valsts un kuri saistīti ar būtiskiem ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā. Vienlaikus ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozarei jāspēj arī saražot un pārdot lielus vienkāršāku ražojumu apjomus (kuri patlaban konkurē ar subsidētu importu no ĶTR), lai samazinātu nemainīgās izmaksas un gūtu apjomradītus ietaupījumus.

| (266) | Pēc informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisijas veiktais novērtējums ir nekonsekvents, jo Komisija ir norādījusi, ka ieguldījumi lielākoties veikti pētniecībā un izstrādē, vienlaikus apgalvojot, ka, sagaidot pieprasījuma pieaugumu, jauda IP tika palielināta. Šie apgalvojumi nav konsekventi, bet papildinoši – ieguldījumi jaunā ražojuma veidos tajā pašā periodā neizbēgami izraisa jaudas palielinājumu. Turklāt, lai arī šie ieguldījumi patiešām palielināja Savienības ražošanas nozares izmaksas, tie ir arī svarīgs indikators, ka nozare dara visu iespējamo, lai saglabātu konkurētspēju. |
| --- | --- |

(266)

Pēc informācijas izpaušanas ĶV apgalvoja, ka Komisijas veiktais novērtējums ir nekonsekvents, jo Komisija ir norādījusi, ka ieguldījumi lielākoties veikti pētniecībā un izstrādē, vienlaikus apgalvojot, ka, sagaidot pieprasījuma pieaugumu, jauda IP tika palielināta. Šie apgalvojumi nav konsekventi, bet papildinoši – ieguldījumi jaunā ražojuma veidos tajā pašā periodā neizbēgami izraisa jaudas palielinājumu. Turklāt, lai arī šie ieguldījumi patiešām palielināja Savienības ražošanas nozares izmaksas, tie ir arī svarīgs indikators, ka nozare dara visu iespējamo, lai saglabātu konkurētspēju.

| (267) | Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozarei IP ne tikai ir nodarīts būtisks kaitējums, bet tā arī aktīvi meklējusi iespējas mazināt tādas situācijas ietekmi, kurā jākonkurē ar attiecīgā ražojuma subsidēto importu, izstrādājot inovatīvus ražojumus, kuri vēl netiek importēti no attiecīgās valsts. |
| --- | --- |

(267)

Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozarei IP ne tikai ir nodarīts būtisks kaitējums, bet tā arī aktīvi meklējusi iespējas mazināt tādas situācijas ietekmi, kurā jākonkurē ar attiecīgā ražojuma subsidēto importu, izstrādājot inovatīvus ražojumus, kuri vēl netiek importēti no attiecīgās valsts.

| (268) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(268)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta izpratnē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (269) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai subsidētais imports no attiecīgās valsts ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, ko var uzskatīt par būtisku. Lai uz subsidēto importu neattiecinātu citu faktoru izraisītu iespējamo kaitējumu, kas nav subsidētais imports, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori. |
| --- | --- |

(269)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai subsidētais imports no attiecīgās valsts ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, ko var uzskatīt par būtisku. Lai uz subsidēto importu neattiecinātu citu faktoru izraisītu iespējamo kaitējumu, kas nav subsidētais imports, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.

1.   Subsidētā importa ietekme

| (270) | Izmeklēšanā atklājās, ka subsidētais imports attiecīgajā periodā ļoti būtiski palielinājās, tā apjomam ievērojami pieaugot par 596 % un tā tirgus daļai – par 366 %. Tādējādi ir apstiprināts, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā krasi palielinājās. Subsidētā importa palielināšanās un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana acīmredzami notika vienā un tajā pašā laikā. Citiem vārdiem sakot, imports pieauga ievērojami ātrāk nekā Savienības tirgus, un Savienības ražotāji zaudēja tirgus daļu Ķīnas subsidētajam importam. Kā minēts iepriekš D.4.2. iedaļā, izmeklēšanā arī konstatēts, ka subsidētā importa cenas IP bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(270)

Izmeklēšanā atklājās, ka subsidētais imports attiecīgajā periodā ļoti būtiski palielinājās, tā apjomam ievērojami pieaugot par 596 % un tā tirgus daļai – par 366 %. Tādējādi ir apstiprināts, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā krasi palielinājās. Subsidētā importa palielināšanās un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana acīmredzami notika vienā un tajā pašā laikā. Citiem vārdiem sakot, imports pieauga ievērojami ātrāk nekā Savienības tirgus, un Savienības ražotāji zaudēja tirgus daļu Ķīnas subsidētajam importam. Kā minēts iepriekš D.4.2. iedaļā, izmeklēšanā arī konstatēts, ka subsidētā importa cenas IP bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (271) | Izmeklēšanā konstatēts, ka subsidētā importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 27,2 %, kas izraisīja vēl lielākas atšķirības starp Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju cenām. Šāda ievērojama cenu spiediena apstākļos Savienības ražošanas nozare pielika ievērojamas pūles, lai samazinātu ražošanas izmaksas. Tomēr, neraugoties uz šiem centieniem, Ķīnas izcelsmes importa ārkārtīgi zemā cenu līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta vēl vairāk samazināt savu pārdošanas cenu līdz nerentablam līmenim. Pēc darbības sākšanas posma 2009. gadā Savienības ražotāji 2010. un 2011. gadā sasniedza stabilu peļņas līmeni. Tomēr IP Savienības ražotāji cieta būtiskus zaudējumus. |
| --- | --- |

(271)

Izmeklēšanā konstatēts, ka subsidētā importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 27,2 %, kas izraisīja vēl lielākas atšķirības starp Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju cenām. Šāda ievērojama cenu spiediena apstākļos Savienības ražošanas nozare pielika ievērojamas pūles, lai samazinātu ražošanas izmaksas. Tomēr, neraugoties uz šiem centieniem, Ķīnas izcelsmes importa ārkārtīgi zemā cenu līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta vēl vairāk samazināt savu pārdošanas cenu līdz nerentablam līmenim. Pēc darbības sākšanas posma 2009. gadā Savienības ražotāji 2010. un 2011. gadā sasniedza stabilu peļņas līmeni. Tomēr IP Savienības ražotāji cieta būtiskus zaudējumus.

| (272) | Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas secinājumu par cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto importu no ĶTR. Tās apgalvoja, ka nebija laika sakritības starp kaitējumu un pieaugošo importa apjomu no attiecīgās valsts. Tas ir saistīts ar to, ka 2009.–2011. gadā Ķīnas importa apjoms ievērojami palielinājies. Turklāt Ķīnas importa vidējā cena 2011. gadā bija 4,96 EUR/m2, kas ir tuvu 2012. gada līmenim (4,38 EUR/m2). |
| --- | --- |

(272)

Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas secinājumu par cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto importu no ĶTR. Tās apgalvoja, ka nebija laika sakritības starp kaitējumu un pieaugošo importa apjomu no attiecīgās valsts. Tas ir saistīts ar to, ka 2009.–2011. gadā Ķīnas importa apjoms ievērojami palielinājies. Turklāt Ķīnas importa vidējā cena 2011. gadā bija 4,96 EUR/m2, kas ir tuvu 2012. gada līmenim (4,38 EUR/m2).

| (273) | Tās pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka secinājums par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistāms ar Ķīnas importu 2012. gadā ir pretrunā Komisijas konstatējumiem, ka Ķīnas importam nebija negatīvas ietekmes iepriekšējā gadā, lai gan vidējā importa cena bija ļoti līdzīga. |
| --- | --- |

(273)

Tās pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka secinājums par to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistāms ar Ķīnas importu 2012. gadā ir pretrunā Komisijas konstatējumiem, ka Ķīnas importam nebija negatīvas ietekmes iepriekšējā gadā, lai gan vidējā importa cena bija ļoti līdzīga.

| (274) | Ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka laika sakritību starp nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto Ķīnas importu nevar izvērtēt, pamatojoties uz visu attiecīgo periodu no 2009. gada līdz IP beigām, neņemot vērā intervences tendences, kas novērotas šajā periodā. |
| --- | --- |

(274)

Ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka laika sakritību starp nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto Ķīnas importu nevar izvērtēt, pamatojoties uz visu attiecīgo periodu no 2009. gada līdz IP beigām, neņemot vērā intervences tendences, kas novērotas šajā periodā.

| (275) | No attiecīgā perioda sākuma līdz IP beigām imports palielinājās par 596 %, bet tā tirgus daļa – par 321 %. Importa cenas attiecīgajā perioda samazinājās par 27,2 %. |
| --- | --- |

(275)

No attiecīgā perioda sākuma līdz IP beigām imports palielinājās par 596 %, bet tā tirgus daļa – par 321 %. Importa cenas attiecīgajā perioda samazinājās par 27,2 %.

| (276) | Patiešām, neraugoties uz lielo importa pieaugumu no ĶTR jau 2011. gadā, Savienības ražošanas nozares peļņa 2011. gadā bija tikai nedaudz zemāka nekā 2010. gadā. Tomēr Savienības solārā stikla patēriņš 2011. gadā būtiski palielinājās, proti, par 20,4 % 2010.–2011. gadā, savukārt imports no ĶTR tajā pašā periodā palielinājās par 150 %. Lai arī patēriņš patiešām samazinājās nedaudz vairāk par 19 %, Ķīnas importa apjoms IP palielinājās arvien vairāk – par vairāk nekā 35 %. Tas skaidri liecina par laika sakritību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP un subsidētā importa no Ķīnas straujo pieaugumu. Turklāt loģiski ir arī tas, ka paiet zināms laiks, līdz ir pamanāma lielāka subsidētā importa apjoma negatīvā ietekme uz Savienības ražotājiem (piemēram, klientu zaudējums, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmas samazinājums utt.). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(276)

Patiešām, neraugoties uz lielo importa pieaugumu no ĶTR jau 2011. gadā, Savienības ražošanas nozares peļņa 2011. gadā bija tikai nedaudz zemāka nekā 2010. gadā. Tomēr Savienības solārā stikla patēriņš 2011. gadā būtiski palielinājās, proti, par 20,4 % 2010.–2011. gadā, savukārt imports no ĶTR tajā pašā periodā palielinājās par 150 %. Lai arī patēriņš patiešām samazinājās nedaudz vairāk par 19 %, Ķīnas importa apjoms IP palielinājās arvien vairāk – par vairāk nekā 35 %. Tas skaidri liecina par laika sakritību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP un subsidētā importa no Ķīnas straujo pieaugumu. Turklāt loģiski ir arī tas, ka paiet zināms laiks, līdz ir pamanāma lielāka subsidētā importa apjoma negatīvā ietekme uz Savienības ražotājiem (piemēram, klientu zaudējums, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmas samazinājums utt.). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (277) | Komisija arī analizēja intervences tendences attiecīgajā periodā. Tas, ka 2011. gadā Savienības ražošanas nozare vēl bija rentabla, lai arī Ķīnas imports šajā gadā jau bija pieaudzis, neietekmē secinājumu, ka IP bija laika sakritība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un pastāvīgu Ķīnas subsidētā importa pieaugumu. |
| --- | --- |

(277)

Komisija arī analizēja intervences tendences attiecīgajā periodā. Tas, ka 2011. gadā Savienības ražošanas nozare vēl bija rentabla, lai arī Ķīnas imports šajā gadā jau bija pieaudzis, neietekmē secinājumu, ka IP bija laika sakritība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un pastāvīgu Ķīnas subsidētā importa pieaugumu.

| (278) | IP, lai gan patēriņš samazinājās par nedaudz vairāk nekā 19 %, Ķīnas ražotāji eksportētāji:






  a) | par 12,4 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2011. gadu palielināja tirgus daļu; savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 12,3 procentpunktiem; |
| --- | --- | --- |

(278)

IP, lai gan patēriņš samazinājās par nedaudz vairāk nekā 19 %, Ķīnas ražotāji eksportētāji:

a)

par 12,4 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2011. gadu palielināja tirgus daļu; savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 12,3 procentpunktiem;

| b) | par vairāk nekā 35 % palielināja importa apjomu salīdzinājumā ar 32 % pārdošanas apjoma samazinājumu, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare; un |
| --- | --- |

b)

par vairāk nekā 35 % palielināja importa apjomu salīdzinājumā ar 32 % pārdošanas apjoma samazinājumu, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare; un

| c) | par vairāk nekā 10 % vēl vairāk samazināja jau tā zemās eksporta cenas, nodrošinot cenu, kas par 26,7 % bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu, tādējādi sekmējot Savienības ražošanas nozares zaudējumus IP. |
| --- | --- |

c)

par vairāk nekā 10 % vēl vairāk samazināja jau tā zemās eksporta cenas, nodrošinot cenu, kas par 26,7 % bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenu, tādējādi sekmējot Savienības ražošanas nozares zaudējumus IP.

| (279) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija secina, ka tāda subsidētā importa esība, kura cenas bija pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un tā tirgus daļas lielais pieaugums nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(279)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija secina, ka tāda subsidētā importa esība, kura cenas bija pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un tā tirgus daļas lielais pieaugums nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

2.   Citu faktoru ietekme

2.1.   Imports no trešām valstīm

| (280) | Importa apjoma no citām trešām valstīm dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  11.   tabula


  Imports no trešām valstīm (1 000 m2)










  Trešās valstis | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (m2) | 700 | 886 | 1 287 | 1 023 |
| Indekss | 100 | 127 | 184 | 146 |
| Tirgus daļa | 4,2 % | 3,1 % | 3,8 % | 3,7 % |
| Indekss | 100 | 74 | 90 | 88 |
| Vidējā cena EUR/m2 | 10,50 | 10,09 | 9,60 | 8,40 |
| Indekss | 100 | 96 | 91 | 80 |
| Avots: Glass for Europe un sūdzības iesniedzējs. |

(280)

Importa apjoma no citām trešām valstīm dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

11.   tabula

Imports no trešām valstīm (1 000 m2)

Trešās valstis

2009

2010

2011

IP

Apjoms (m2)

700

886

1 287

1 023

Indekss

100

127

184

146

Tirgus daļa

4,2 %

3,1 %

3,8 %

3,7 %

Indekss

100

74

90

88

Vidējā cena EUR/m2

10,50

10,09

9,60

8,40

Indekss

100

96

91

80

Avots: Glass for Europe un sūdzības iesniedzējs.

| (281) | Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %, kas atbilda Savienības patēriņa pieaugumam. Tā tirgus daļa IP salīdzinājumā ar 2011. gadu (3,7 %) nedaudz samazinājās, bet kopumā attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Turcija ir otrā lielākā eksportētājvalsts pēc ĶTR; tai seko Indija. |
| --- | --- |

(281)

Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %, kas atbilda Savienības patēriņa pieaugumam. Tā tirgus daļa IP salīdzinājumā ar 2011. gadu (3,7 %) nedaudz samazinājās, bet kopumā attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Turcija ir otrā lielākā eksportētājvalsts pēc ĶTR; tai seko Indija.

| (282) | Pieejamā informācija par importu no visām trešajām valstīm liecina, ka vidējā importa cena bija augstāka nekā vidējā Ķīnas izcelsmes importa cena. Tas attiecas arī uz vienības cenu konkrētiem attiecīgā ražojuma veidiem. No otras puses, trešo valstu izcelsmes vidējā importa cena bija līdzīga vai augstāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena. |
| --- | --- |

(282)

Pieejamā informācija par importu no visām trešajām valstīm liecina, ka vidējā importa cena bija augstāka nekā vidējā Ķīnas izcelsmes importa cena. Tas attiecas arī uz vienības cenu konkrētiem attiecīgā ražojuma veidiem. No otras puses, trešo valstu izcelsmes vidējā importa cena bija līdzīga vai augstāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena.

| (283) | Ņemot vērā zemo kopējo importa apjomu un tā tirgus daļu no trešajām valstīm, kā arī tā cenu līmeni, Komisija secina, ka imports no trešajām valstīm nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(283)

Ņemot vērā zemo kopējo importa apjomu un tā tirgus daļu no trešajām valstīm, kā arī tā cenu līmeni, Komisija secina, ka imports no trešajām valstīm nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (284) | Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  12.   tabula


  Atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta pārdošanas apjoma vērtība (EUR 1 000) | 19 313 | 19 814 | 27 419 | 7 001 |
| Indekss | 100 | 103 | 142 | 36 |
| Eksporta pārdošanas apjoms (1 000 m2) | 1 460 | 1 713 | 2 708 | 760 |
| Indekss | 100 | 117 | 185 | 52 |
| Vidējā cena EUR/m2 | 13,22 | 11,56 | 10,12 | 9,21 |
| Indekss | 100 | 87 | 77 | 70 |
| Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(284)

Atlasīto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

12.   tabula

Atlasīto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2009

2010

2011

IP

Eksporta pārdošanas apjoma vērtība (EUR 1 000)

19 313

19 814

27 419

7 001

Indekss

100

103

142

36

Eksporta pārdošanas apjoms (1 000 m2)

1 460

1 713

2 708

760

Indekss

100

117

185

52

Vidējā cena EUR/m2

13,22

11,56

10,12

9,21

Indekss

100

87

77

70

Avots: Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (285) | Atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms no 2009. līdz 2011. gadam palielinājās, bet IP pēkšņi saruka – par 74 % vērtības un par 71,9 % apjoma izteiksmē. Pamatojoties uz atlasīto Ķīnas eksportētāju atbildēm, tas visticamāk ir saistīts ar ļoti zemajām Ķīnas eksporta cenām Savienības ražošanas nozares galvenajos eksporta tirgos (proti, ASV, Kanāda). |
| --- | --- |

(285)

Atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms no 2009. līdz 2011. gadam palielinājās, bet IP pēkšņi saruka – par 74 % vērtības un par 71,9 % apjoma izteiksmē. Pamatojoties uz atlasīto Ķīnas eksportētāju atbildēm, tas visticamāk ir saistīts ar ļoti zemajām Ķīnas eksporta cenām Savienības ražošanas nozares galvenajos eksporta tirgos (proti, ASV, Kanāda).

| (286) | Atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms 2009. gadā (darbības sākšanas posmā) veidoja 20 % no to kopējā pārdošanas apjoma, 2010. gadā – 11 % un 2011. gadā, kad sasniegts augstākais punkts, – tikai 14 %. 2012. gadā novērots turpmākais samazinājums par 5 %. |
| --- | --- |

(286)

Atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoms 2009. gadā (darbības sākšanas posmā) veidoja 20 % no to kopējā pārdošanas apjoma, 2010. gadā – 11 % un 2011. gadā, kad sasniegts augstākais punkts, – tikai 14 %. 2012. gadā novērots turpmākais samazinājums par 5 %.

| (287) | Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un ir svarīgākais tirgus Savienības ražošanas nozarei (nevis trešo valstu tirgi). Turklāt solārais stikls ir relatīvi smags un trausls, kas rada papildu izmaksas, pārvadājot to lielākos attālumos (saplīšanas un korozijas riska dēļ). Izmeklēšanā arī apstiprinājies, ka sliktāks eksporta sniegums lielākoties saistīts ar konkurenci ar lēto Ķīnas eksportu arī trešo valstu tirgos. Tādēļ Komisija nevar secināt, ka sliktāks atlasīto Savienības ražotāju eksporta sniegums pārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(287)

Savienības tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un ir svarīgākais tirgus Savienības ražošanas nozarei (nevis trešo valstu tirgi). Turklāt solārais stikls ir relatīvi smags un trausls, kas rada papildu izmaksas, pārvadājot to lielākos attālumos (saplīšanas un korozijas riska dēļ). Izmeklēšanā arī apstiprinājies, ka sliktāks eksporta sniegums lielākoties saistīts ar konkurenci ar lēto Ķīnas eksportu arī trešo valstu tirgos. Tādēļ Komisija nevar secināt, ka sliktāks atlasīto Savienības ražotāju eksporta sniegums pārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (288) | Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas konstatējumus par to, ka atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoma samazinājums IP visticamāk bija saistīts ar ļoti zemām Ķīnas eksporta cenām uz Savienības ražošanas nozares būtiskākajiem eksporta tirgiem (proti, ASV, Kanāda). Tās uzskatīja, ka šis secinājums nav pamatots, jo Ķīnas eksports bija tirgū arī 2011. gadā, un tādējādi netika pamatots, kādēļ ietekme bija vērojama vien 2012. gadā. Turklāt tās uzskatīja, ka patiesais iemesls mazam eksporta pārdošanas apjomam bija tas, ka Savienības ražošanas nozare nebija konkurētspējīga, un, pasaules tirgus cenām samazinoties, Savienības ražošanas nozare nespēja saglabāt savu konkurētspēju. Līdz ar to ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma samazinājums IP vēl vairāk veicinājis nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(288)

Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas konstatējumus par to, ka atlasīto Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoma samazinājums IP visticamāk bija saistīts ar ļoti zemām Ķīnas eksporta cenām uz Savienības ražošanas nozares būtiskākajiem eksporta tirgiem (proti, ASV, Kanāda). Tās uzskatīja, ka šis secinājums nav pamatots, jo Ķīnas eksports bija tirgū arī 2011. gadā, un tādējādi netika pamatots, kādēļ ietekme bija vērojama vien 2012. gadā. Turklāt tās uzskatīja, ka patiesais iemesls mazam eksporta pārdošanas apjomam bija tas, ka Savienības ražošanas nozare nebija konkurētspējīga, un, pasaules tirgus cenām samazinoties, Savienības ražošanas nozare nespēja saglabāt savu konkurētspēju. Līdz ar to ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma samazinājums IP vēl vairāk veicinājis nodarīto kaitējumu.

| (289) | Komisija noraida šos apgalvojumus šādu iemeslu dēļ. Savienības nevis trešo valstu tirgus joprojām ir galvenais Savienības ražošanas nozares tirgus. Arī papildu izmaksas, kas radušās, pārvadājot preces lielākos attālumos (saplīšanas un korozijas riska dēļ), var tikt kompensētas vien tad, ja cenu līmenis trešās valstīs ir pietiekami augsts. Tas, šķiet, nav attiecināms uz šo gadījumu. Vēl jo vairāk, pamatojoties uz informāciju, kas ir Komisijas rīcībā un ko ieguva atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras sniedza atlasītie ražotāji eksportētāji, Ķīnas eksporta cenas uz Savienības ražošanas nozares būtiskākajiem eksporta tirgiem patiešām bija ļoti zemas, un IP salīdzinājumā ar 2011. gadu tās samazinājās vēl vairāk Tas liecina, ka Eiropas Savienības ražošanas nozares eksporta sniegums galvenokārt ir saistīts ar arvien zemākām Ķīnas eksporta cenām trešo valstu tirgos (kā apstiprināts izmeklēšanā). |
| --- | --- |

(289)

Komisija noraida šos apgalvojumus šādu iemeslu dēļ. Savienības nevis trešo valstu tirgus joprojām ir galvenais Savienības ražošanas nozares tirgus. Arī papildu izmaksas, kas radušās, pārvadājot preces lielākos attālumos (saplīšanas un korozijas riska dēļ), var tikt kompensētas vien tad, ja cenu līmenis trešās valstīs ir pietiekami augsts. Tas, šķiet, nav attiecināms uz šo gadījumu. Vēl jo vairāk, pamatojoties uz informāciju, kas ir Komisijas rīcībā un ko ieguva atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras sniedza atlasītie ražotāji eksportētāji, Ķīnas eksporta cenas uz Savienības ražošanas nozares būtiskākajiem eksporta tirgiem patiešām bija ļoti zemas, un IP salīdzinājumā ar 2011. gadu tās samazinājās vēl vairāk Tas liecina, ka Eiropas Savienības ražošanas nozares eksporta sniegums galvenokārt ir saistīts ar arvien zemākām Ķīnas eksporta cenām trešo valstu tirgos (kā apstiprināts izmeklēšanā).

| (290) | Tās pašas personas arī apgalvoja, ka izmeklēšana attiecās uz Savienības tirgu un tajā neesot izvērtēta iespējamā negodīgā cenu veidošana trešo valstu tirgos. |
| --- | --- |

(290)

Tās pašas personas arī apgalvoja, ka izmeklēšana attiecās uz Savienības tirgu un tajā neesot izvērtēta iespējamā negodīgā cenu veidošana trešo valstu tirgos.

| (291) | Turklāt ES iestāžu konstatējumi, pat pieņemot, ka tie ir pareizi, esot attiecinājuši citu faktoru radīto kaitējumu subsidētajam importam uz Savienību. Tādējādi eksports par zemām cenām jeb subsidēts Ķīnas eksports uz trešajām valstīm nebija subsidēts imports ES, un kā tāds tas ir kvalificējams kā cits faktors, kura kaitējumu radošo ietekmi nevar attiecināt uz subsidēto importu. |
| --- | --- |

(291)

Turklāt ES iestāžu konstatējumi, pat pieņemot, ka tie ir pareizi, esot attiecinājuši citu faktoru radīto kaitējumu subsidētajam importam uz Savienību. Tādējādi eksports par zemām cenām jeb subsidēts Ķīnas eksports uz trešajām valstīm nebija subsidēts imports ES, un kā tāds tas ir kvalificējams kā cits faktors, kura kaitējumu radošo ietekmi nevar attiecināt uz subsidēto importu.

| (292) | Komisija noraida šo apgalvojumu. Tā nepārbaudīja, vai ĶTR importa cenas uz trešām valstīm ir par dempinga cenām un/vai subsidētas. Pamatojoties uz eksporta cenām uz trešām valstīm, ko iesniedza atlasītie ražotāji eksportētāji, Komisija vien noteica, ka šīs cenas pēdējos gados pastāvīgi samazinājās. |
| --- | --- |

(292)

Komisija noraida šo apgalvojumu. Tā nepārbaudīja, vai ĶTR importa cenas uz trešām valstīm ir par dempinga cenām un/vai subsidētas. Pamatojoties uz eksporta cenām uz trešām valstīm, ko iesniedza atlasītie ražotāji eksportētāji, Komisija vien noteica, ka šīs cenas pēdējos gados pastāvīgi samazinājās.

| (293) | Tādā pašā garā kā atsevišķu faktoru Komisija analizēja ĶTR importa cenu samazinājumu trešajās valstīs un neattiecināja to uz subsidēto importu Savienībā. Šo faktu izmantoja vien kā iespējamo skaidrojumu Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma samazinājumam uz būtiskākajiem trešo valstu tirgiem tādā kontekstā, ka šie tirgi nav un nav bijuši Savienības ražošanas nozares būtiskākie noieta tirgi. Pat 2010. un 2011. gadā, kad gūti labākie rezultāti, vairāk nekā 85 % Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pārdots Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(293)

Tādā pašā garā kā atsevišķu faktoru Komisija analizēja ĶTR importa cenu samazinājumu trešajās valstīs un neattiecināja to uz subsidēto importu Savienībā. Šo faktu izmantoja vien kā iespējamo skaidrojumu Savienības ražošanas nozares eksporta apjoma samazinājumam uz būtiskākajiem trešo valstu tirgiem tādā kontekstā, ka šie tirgi nav un nav bijuši Savienības ražošanas nozares būtiskākie noieta tirgi. Pat 2010. un 2011. gadā, kad gūti labākie rezultāti, vairāk nekā 85 % Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pārdots Savienības tirgū.

| (294) | Tādēļ Komisija secina, ka sliktāks atlasīto Savienības ražotāju eksporta sniegums nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(294)

Tādēļ Komisija secina, ka sliktāks atlasīto Savienības ražotāju eksporta sniegums nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

2.3.   Patēriņa un jaudas dinamika

| (295) | Kā minēts iepriekš D.3. iedaļā, patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP palielinājās par 65 %. Augstāko punktu tas sasniedza 2011. gadā, kad salīdzinājumā ar 2009. gadu tas palielinājās par 105 %. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā izmantot augošo patēriņu savā labā. Tās kopējais pārdošanas apjoms līdz 2011. gadam ievērojami palielinājās, bet auga lēnāk nekā tirgus. Pēc tam IP tas kopumā samazinājās. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās – par 25,7 % IP salīdzinājumā ar 2009. gadu (–15,8 % salīdzinājumā ar 2011. gadu). Savukārt Ķīnas tirgus daļa un pārdošanas apjoms strauji pieauga pat tad, kad patēriņš no 2011. gada līdz IP samazinājās, kā rezultātā no 2011. gada līdz IP tā palielinājās par 68,4 % un visā periodā kopumā – par 321 %. Ķīnas imports attiecīgajā periodā pieauga par 596 %. |
| --- | --- |

(295)

Kā minēts iepriekš D.3. iedaļā, patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP palielinājās par 65 %. Augstāko punktu tas sasniedza 2011. gadā, kad salīdzinājumā ar 2009. gadu tas palielinājās par 105 %. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā izmantot augošo patēriņu savā labā. Tās kopējais pārdošanas apjoms līdz 2011. gadam ievērojami palielinājās, bet auga lēnāk nekā tirgus. Pēc tam IP tas kopumā samazinājās. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās – par 25,7 % IP salīdzinājumā ar 2009. gadu (–15,8 % salīdzinājumā ar 2011. gadu). Savukārt Ķīnas tirgus daļa un pārdošanas apjoms strauji pieauga pat tad, kad patēriņš no 2011. gada līdz IP samazinājās, kā rezultātā no 2011. gada līdz IP tā palielinājās par 68,4 % un visā periodā kopumā – par 321 %. Ķīnas imports attiecīgajā periodā pieauga par 596 %.

| (296) | Tā kā Savienības patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, tā dinamika ir tāda, kas pastiprina cēloņsakarību starp pieaugošo subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu; pats par sevi tas nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt pat IP, kad patēriņš samazinājās, Ķīnas subsidētā importa tirgus daļa palielinājās, kaitējot Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(296)

Tā kā Savienības patēriņš attiecīgajā periodā pieauga, tā dinamika ir tāda, kas pastiprina cēloņsakarību starp pieaugošo subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu; pats par sevi tas nav radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt pat IP, kad patēriņš samazinājās, Ķīnas subsidētā importa tirgus daļa palielinājās, kaitējot Savienības ražošanas nozarei.

| (297) | Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījis patēriņa samazinājums Savienībā. Tas esot vienīgais faktors, kas 2012. gadā samazinājās pirmo reizi un ar ko var pamatoti saistīt kaitējumu, turpretī Ķīnas imports jau bija pieejams tirgū 2011. gadā par cenām, kas ir salīdzināmas ar 2012. gada cenām. |
| --- | --- |

(297)

Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījis patēriņa samazinājums Savienībā. Tas esot vienīgais faktors, kas 2012. gadā samazinājās pirmo reizi un ar ko var pamatoti saistīt kaitējumu, turpretī Ķīnas imports jau bija pieejams tirgū 2011. gadā par cenām, kas ir salīdzināmas ar 2012. gada cenām.

| (298) | Patiešām 2012. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem patēriņš samazinājās. Taču Komisijas veiktā analīze sākas perioda sākumā 2009. gadā līdz IP beigām un šajā periodā Savienības patēriņš kopumā palielinājās par 65 %. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi un ievērojami samazinājās, t. i., kopumā par 25,7 %, turpretī Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās par 321 %. Ķīnas imports attiecīgajā periodā pieauga par 596 %. |
| --- | --- |

(298)

Patiešām 2012. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem patēriņš samazinājās. Taču Komisijas veiktā analīze sākas perioda sākumā 2009. gadā līdz IP beigām un šajā periodā Savienības patēriņš kopumā palielinājās par 65 %. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi un ievērojami samazinājās, t. i., kopumā par 25,7 %, turpretī Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās par 321 %. Ķīnas imports attiecīgajā periodā pieauga par 596 %.

| (299) | Turklāt Savienības patēriņš IP joprojām bija salīdzināmā līmenī kā 2010. gadā, bet, kā redzams iepriekš 10. tabulā, 2010. gadā Savienības ražošanas nozare guva pieņemamu peļņu. Tādējādi patēriņa samazinājums Savienībā IP pats par sevi nevarējis izraisīt Savienības ražošanas nozares zaudējumus IP. Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010.–2012. gadā samazinājās par 26,6 %, turpretī Ķīnas importa tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās par 318 %. Visbeidzot, ja patēriņa samazinājums IP būtu nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, šim samazinājumam vajadzētu ietekmēt arī importu no Ķīnas. Tomēr šajā gadījumā tas tā nav. Gluži pretēji – Ķīnas imports IP būtiski palielinājās apjoma un tirgus daļas izteiksmē. |
| --- | --- |

(299)

Turklāt Savienības patēriņš IP joprojām bija salīdzināmā līmenī kā 2010. gadā, bet, kā redzams iepriekš 10. tabulā, 2010. gadā Savienības ražošanas nozare guva pieņemamu peļņu. Tādējādi patēriņa samazinājums Savienībā IP pats par sevi nevarējis izraisīt Savienības ražošanas nozares zaudējumus IP. Turklāt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010.–2012. gadā samazinājās par 26,6 %, turpretī Ķīnas importa tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās par 318 %. Visbeidzot, ja patēriņa samazinājums IP būtu nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, šim samazinājumam vajadzētu ietekmēt arī importu no Ķīnas. Tomēr šajā gadījumā tas tā nav. Gluži pretēji – Ķīnas imports IP būtiski palielinājās apjoma un tirgus daļas izteiksmē.

| (300) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija noraida šo apgalvojumu. Tāpēc Komisija secina, ka patēriņa samazinājums IP nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidētu importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(300)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija noraida šo apgalvojumu. Tāpēc Komisija secina, ka patēriņa samazinājums IP nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidētu importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (301) | Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kā izklāstīts 4. tabulā, tās palielinājums nepārprotami bija saistīts ar patēriņa pieauguma tendenci Savienībā, kas novērota līdz 2011. gada beigām. Izmeklēšanā atklājās, ka galvenais iemesls ražošanas jaudas palielinājumam no 2011. gada līdz IP (par 12,5 %) bija kāda uzņēmuma ienākšana solārā stikla tirgū. Tajā pašā periodā visu pārējo tirgus dalībnieku ražošanas jauda nedaudz samazinājās. Tātad Savienības ražošanas nozares jaudas vispārējā dinamika atbilda patēriņa tendencei Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka Savienības ražošanas nozares lielā ražošanas jauda, kas attiecīgā perioda sākumā jau bija liela un kas saglabājās liela IP, nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(301)

Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kā izklāstīts 4. tabulā, tās palielinājums nepārprotami bija saistīts ar patēriņa pieauguma tendenci Savienībā, kas novērota līdz 2011. gada beigām. Izmeklēšanā atklājās, ka galvenais iemesls ražošanas jaudas palielinājumam no 2011. gada līdz IP (par 12,5 %) bija kāda uzņēmuma ienākšana solārā stikla tirgū. Tajā pašā periodā visu pārējo tirgus dalībnieku ražošanas jauda nedaudz samazinājās. Tātad Savienības ražošanas nozares jaudas vispārējā dinamika atbilda patēriņa tendencei Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka Savienības ražošanas nozares lielā ražošanas jauda, kas attiecīgā perioda sākumā jau bija liela un kas saglabājās liela IP, nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (302) | Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā iespējamo jaudas pārpalikumu, kas ir būtisks kaitējuma iemesls. Attiecīgajā periodā ražošanas jaudas palielinājums neesot bijis pamatots ar patēriņa pieaugumu, jo Savienības ražošanas nozarē bija milzīga atšķirība starp ražošanas jaudu un patēriņu, kas, viņuprāt, nav ekonomiski pamatoti. Turklāt tās apgalvoja, ka jaunpienācēja ienākšana tirgū no 2011. gada līdz IP beigām veicināja kaitējumu, jo tas palielināja vietējo konkurenci. |
| --- | --- |

(302)

Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā iespējamo jaudas pārpalikumu, kas ir būtisks kaitējuma iemesls. Attiecīgajā periodā ražošanas jaudas palielinājums neesot bijis pamatots ar patēriņa pieaugumu, jo Savienības ražošanas nozarē bija milzīga atšķirība starp ražošanas jaudu un patēriņu, kas, viņuprāt, nav ekonomiski pamatoti. Turklāt tās apgalvoja, ka jaunpienācēja ienākšana tirgū no 2011. gada līdz IP beigām veicināja kaitējumu, jo tas palielināja vietējo konkurenci.

| (303) | Ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Savienības patēriņa samazinājums, lielāka ražošanas jauda un eksporta pārdošanas apjoma samazinājums noteica zemu jaudas izmantojuma līmeni. Šis zemais jaudas izmantojuma līmenis izraisīja augstas nemainīgās izmaksas, kas, viņuprāt, nopietni ietekmēja Savienības solārā stikla ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(303)

Ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Savienības patēriņa samazinājums, lielāka ražošanas jauda un eksporta pārdošanas apjoma samazinājums noteica zemu jaudas izmantojuma līmeni. Šis zemais jaudas izmantojuma līmenis izraisīja augstas nemainīgās izmaksas, kas, viņuprāt, nopietni ietekmēja Savienības solārā stikla ražošanas nozari.

| (304) | Komisija uzskata, ka visas Savienības ražošanas nozares jaudas līmenis visā attiecīgajā periodā pastāvīgi bijis lielāks par Savienības kopējo patēriņu. Tomēr tas nav liedzis atlasītajiem Savienības ražošanas nozares uzņēmumiem gūt peļņu divus gadus pirms IP; tie cieta ievērojamus zaudējumus (–14,5 %) vien IP. |
| --- | --- |

(304)

Komisija uzskata, ka visas Savienības ražošanas nozares jaudas līmenis visā attiecīgajā periodā pastāvīgi bijis lielāks par Savienības kopējo patēriņu. Tomēr tas nav liedzis atlasītajiem Savienības ražošanas nozares uzņēmumiem gūt peļņu divus gadus pirms IP; tie cieta ievērojamus zaudējumus (–14,5 %) vien IP.

| (305) | Turklāt atlasīto Savienības ražotāju jauda 2010.–2011. gadā palielinājās vien par 4 % un par 2,6 % no 2011. gada līdz IP, kas izraisīja nelielu kopējo palielinājumu par 6,7 % no 2010. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(305)

Turklāt atlasīto Savienības ražotāju jauda 2010.–2011. gadā palielinājās vien par 4 % un par 2,6 % no 2011. gada līdz IP, kas izraisīja nelielu kopējo palielinājumu par 6,7 % no 2010. gada līdz IP.

| (306) | Līdz ar to atšķirība starp patēriņu un jaudu pastāvēja visā attiecīgajā periodā, un, lai gan tā bija nedaudz lielāka IP, ar to nevar izskaidrot milzīgos zaudējumus, ko IP cieta atlasītie uzņēmumi. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares jaudas līmenis nav ekonomiski pamatots. |
| --- | --- |

(306)

Līdz ar to atšķirība starp patēriņu un jaudu pastāvēja visā attiecīgajā periodā, un, lai gan tā bija nedaudz lielāka IP, ar to nevar izskaidrot milzīgos zaudējumus, ko IP cieta atlasītie uzņēmumi. Tāpēc Komisija noraida apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares jaudas līmenis nav ekonomiski pamatots.

| (307) | Attiecībā uz argumentu, ka jaunpienācējs 2012. gadā veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija norāda, ka, lai arī tas uzstādīja lielu ražošanas jaudu, tā ražošanas un pārdošanas apjoms bija ļoti ierobežots (2 % robežās no ES kopējā pārdošanas apjoma IP). Tā rezultātā jaunpienācēja ienākšana tirgū gandrīz neietekmēja Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā, izņemot to, ka tas ievērojami palielināja tās kopējo jaudu un jaudas izmantojuma datus. Ja šā uzņēmuma dati netiktu ņemti vērā, visu pārējo Savienības ražotāju jauda no 2011. līdz 2012. gadam faktiski samazinātos. |
| --- | --- |

(307)

Attiecībā uz argumentu, ka jaunpienācējs 2012. gadā veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija norāda, ka, lai arī tas uzstādīja lielu ražošanas jaudu, tā ražošanas un pārdošanas apjoms bija ļoti ierobežots (2 % robežās no ES kopējā pārdošanas apjoma IP). Tā rezultātā jaunpienācēja ienākšana tirgū gandrīz neietekmēja Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā, izņemot to, ka tas ievērojami palielināja tās kopējo jaudu un jaudas izmantojuma datus. Ja šā uzņēmuma dati netiktu ņemti vērā, visu pārējo Savienības ražotāju jauda no 2011. līdz 2012. gadam faktiski samazinātos.

| (308) | Turklāt izmeklēšanā neapstiprinājās, ka solārā stikla ražošanas nozari būtiski ietekmē nemainīgās izmaksas. Faktiski atlasīto Savienības ražotāju vidējās nemainīgās izmaksas IP svārstījās no 25 % līdz 35 % no kopējām ražošanas izmaksām. Iepriekšējā 2010. un 2011. gadā nemainīgās izmaksas bija nedaudz zemākas, bet joprojām tajā pašā diapazonā. Tas skaidri liecina par to, ka augsti ražošanas jaudas rādītāji IP acīmredzami ietekmēja ražošanas izmaksas, bet ietekme nebija būtiska, un ar tiem nevar izskaidrot IP ciestos lielos zaudējumus, īpaši salīdzinot ar peļņu, kas gūta iepriekšējos gados. Turklāt salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem atlasīto Savienības ražotāju jaudas izmantojuma līmenis samazinājās, bet IP tas joprojām bija 65 %. |
| --- | --- |

(308)

Turklāt izmeklēšanā neapstiprinājās, ka solārā stikla ražošanas nozari būtiski ietekmē nemainīgās izmaksas. Faktiski atlasīto Savienības ražotāju vidējās nemainīgās izmaksas IP svārstījās no 25 % līdz 35 % no kopējām ražošanas izmaksām. Iepriekšējā 2010. un 2011. gadā nemainīgās izmaksas bija nedaudz zemākas, bet joprojām tajā pašā diapazonā. Tas skaidri liecina par to, ka augsti ražošanas jaudas rādītāji IP acīmredzami ietekmēja ražošanas izmaksas, bet ietekme nebija būtiska, un ar tiem nevar izskaidrot IP ciestos lielos zaudējumus, īpaši salīdzinot ar peļņu, kas gūta iepriekšējos gados. Turklāt salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem atlasīto Savienības ražotāju jaudas izmantojuma līmenis samazinājās, bet IP tas joprojām bija 65 %.

| (309) | Visbeidzot, Komisija savā analīzē arī ņēmusi vērā to, ka uzstādīto jaudu var pielāgot tādu citu stikla veidu ražošanai, kas neietilpst šajā izmeklēšanā. Tādēļ, ņemot vērā arī minēto aspektu, Komisija nepiekrīt ieinteresētajai personai, ka lielā uzstādītā jauda nav ekonomiski pamatota. |
| --- | --- |

(309)

Visbeidzot, Komisija savā analīzē arī ņēmusi vērā to, ka uzstādīto jaudu var pielāgot tādu citu stikla veidu ražošanai, kas neietilpst šajā izmeklēšanā. Tādēļ, ņemot vērā arī minēto aspektu, Komisija nepiekrīt ieinteresētajai personai, ka lielā uzstādītā jauda nav ekonomiski pamatota.

| (310) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraida personu paustos apgalvojumus un atkārtoti norāda uz to, ka patēriņa, jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā, kas tikusi analizēta atsevišķi un kumulatīvi, nav tāda, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto importu. |
| --- | --- |

(310)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraida personu paustos apgalvojumus un atkārtoti norāda uz to, ka patēriņa, jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā, kas tikusi analizēta atsevišķi un kumulatīvi, nav tāda, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto importu.

2.4.   Tendences saistībā ar saules enerģijas moduļiem

| (311) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju (20) aptuveni 80–85 % solārā stikla tiek pārdots saules enerģijas moduļu (kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu) ražotājiem un aptuveni 15–20 % tiek pārdoti karstā ūdens sagatavošanai paredzēto saules plakano paneļu termokolektoru ražotājiem. Tāpēc saistībā ar saules enerģijas moduļiem novērotajām tendencēm ir būtiska ietekme uz solārā stikla patēriņu. |
| --- | --- |

(311)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju (20) aptuveni 80–85 % solārā stikla tiek pārdots saules enerģijas moduļu (kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu) ražotājiem un aptuveni 15–20 % tiek pārdoti karstā ūdens sagatavošanai paredzēto saules plakano paneļu termokolektoru ražotājiem. Tāpēc saistībā ar saules enerģijas moduļiem novērotajām tendencēm ir būtiska ietekme uz solārā stikla patēriņu.

| (312) | Pēc informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka papildus attiecīgā ražojuma patēriņa dinamikai Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja arī saules enerģijas moduļu patēriņa samazināšanās un zaudējumi, kas šajā nozarē ciesti 2011. gadā un 2012. gada sākumā. Saules enerģijas paneļu ražotāju finanšu grūtības esot ietekmējušas solārā stikla tirgu, un šo ietekmi varēja novērot 2011. beigās un 2012. gadā, ņemot vērā attiecīgo laika nobīdi starp abiem notikumiem. |
| --- | --- |

(312)

Pēc informācijas izpaušanas divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka papildus attiecīgā ražojuma patēriņa dinamikai Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja arī saules enerģijas moduļu patēriņa samazināšanās un zaudējumi, kas šajā nozarē ciesti 2011. gadā un 2012. gada sākumā. Saules enerģijas paneļu ražotāju finanšu grūtības esot ietekmējušas solārā stikla tirgu, un šo ietekmi varēja novērot 2011. beigās un 2012. gadā, ņemot vērā attiecīgo laika nobīdi starp abiem notikumiem.

| (313) | Saules enerģijas moduļu patēriņš tajā pašā periodā, t. i., 2009.–2012. gadā, pastāvīgi palielinājās, un, lai gan 2012. gadā tas samazinājās, patēriņa līmenis joprojām bija par 221 % augstāks nekā 2009. gadā un par 44 % augstāks nekā 2010. gadā (21). Turklāt tika konstatēts, ka, lai gan pieprasījumu pēc moduļiem Savienībā sākotnēji radīja finanšu atbalsta shēmas (galvenokārt iepirkuma tarifi), nevar secināt, ka iepirkuma tarifu samazinājums (2011. gada beigās un 2012. gada sākumā) ir pārtraucis cēloņsakarību starp subsidēto importu un kaitējumu (22). Tas izskaidrojams ar to, ka pieprasījums pēc saules enerģijas moduļiem tajā pašā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam saglabājās salīdzinoši augstā līmenī. |
| --- | --- |

(313)

Saules enerģijas moduļu patēriņš tajā pašā periodā, t. i., 2009.–2012. gadā, pastāvīgi palielinājās, un, lai gan 2012. gadā tas samazinājās, patēriņa līmenis joprojām bija par 221 % augstāks nekā 2009. gadā un par 44 % augstāks nekā 2010. gadā (21). Turklāt tika konstatēts, ka, lai gan pieprasījumu pēc moduļiem Savienībā sākotnēji radīja finanšu atbalsta shēmas (galvenokārt iepirkuma tarifi), nevar secināt, ka iepirkuma tarifu samazinājums (2011. gada beigās un 2012. gada sākumā) ir pārtraucis cēloņsakarību starp subsidēto importu un kaitējumu (22). Tas izskaidrojams ar to, ka pieprasījums pēc saules enerģijas moduļiem tajā pašā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam saglabājās salīdzinoši augstā līmenī.

| (314) | Tādējādi attiecīgajā periodā saglabājās augsts saules enerģijas moduļu patēriņa līmenis un rezultātā – arī pieprasījums pēc solārā stikla. Tā nelielo samazinājumu 2012. gadā pašu par sevi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(314)

Tādējādi attiecīgajā periodā saglabājās augsts saules enerģijas moduļu patēriņa līmenis un rezultātā – arī pieprasījums pēc solārā stikla. Tā nelielo samazinājumu 2012. gadā pašu par sevi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (315) | Tāpat, ņemot vērā to, ka 2009.–2012. gadā saglabājās samērā augsts pieprasījums pēc saules enerģijas moduļiem, un pieprasījums pēc solārā stikla tajā pašā periodā palielinājās par 65 %, tādu ietekmi uz solārā stikla patēriņu, ko radīja saules enerģijas moduļu ražotāju finanšu stāvokļa pasliktināšanās 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā, pašu par sevi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(315)

Tāpat, ņemot vērā to, ka 2009.–2012. gadā saglabājās samērā augsts pieprasījums pēc saules enerģijas moduļiem, un pieprasījums pēc solārā stikla tajā pašā periodā palielinājās par 65 %, tādu ietekmi uz solārā stikla patēriņu, ko radīja saules enerģijas moduļu ražotāju finanšu stāvokļa pasliktināšanās 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā, pašu par sevi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (316) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina, ka saules enerģijas moduļu patēriņa dinamiku pašu par sevi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(316)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina, ka saules enerģijas moduļu patēriņa dinamiku pašu par sevi nevar uzskatīt par faktoru, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

3.   Secinājums

| (317) | Izmeklēšanā atklāja cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto importu no ĶTR. Komisija analizēja citus iespējamos kaitējuma cēloņus, piemēram, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta sniegums, izmaiņas patēriņa un ražošanas jaudas modeļos vai dažu attiecīgā ražojuma lietotāju tirgus situācija. Nav konstatēts, ka kādu no minētajiem cēloņiem, tos analizējot atsevišķi vai kumulatīvi, varētu uzskatīt par tādu, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(317)

Izmeklēšanā atklāja cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsidēto importu no ĶTR. Komisija analizēja citus iespējamos kaitējuma cēloņus, piemēram, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta sniegums, izmaiņas patēriņa un ražošanas jaudas modeļos vai dažu attiecīgā ražojuma lietotāju tirgus situācija. Nav konstatēts, ka kādu no minētajiem cēloņiem, tos analizējot atsevišķi vai kumulatīvi, varētu uzskatīt par tādu, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp subsidēto importu no ĶTR un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (318) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa subsidēts imports, tiek secināts, ka subsidētais imports no attiecīgās valsts Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis būtisku kaitējumu pamatregulas 8. panta 6. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(318)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa subsidēts imports, tiek secināts, ka subsidētais imports no attiecīgās valsts Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis būtisku kaitējumu pamatregulas 8. panta 6. punkta izpratnē.

| (319) | Pēc IP vairāki Savienības solārā stikla ražotāji ir publiski paziņojusi par ražošanas darbības pārtraukšanu, kā rezultātā neizbēgami būtiska darbības jauda tika novirzīta neizmantotajā jaudā. Tas vēl vairāk pastiprina iepriekš noteikto cēloņsakarību un uzskatāmi parāda, ka subsidētais imports ir postoši ietekmējis Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(319)

Pēc IP vairāki Savienības solārā stikla ražotāji ir publiski paziņojusi par ražošanas darbības pārtraukšanu, kā rezultātā neizbēgami būtiska darbības jauda tika novirzīta neizmantotajā jaudā. Tas vēl vairāk pastiprina iepriekš noteikto cēloņsakarību un uzskatāmi parāda, ka subsidētais imports ir postoši ietekmējis Savienības ražošanas nozari.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (320) | Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par subsidēšanu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai šajā konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nepārprotami nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, izejvielu piegādātāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(320)

Neraugoties uz to, ka ir izdarīts secinājums par subsidēšanu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai šajā konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nepārprotami nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, izejvielu piegādātāju un lietotāju intereses.

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (321) | Savienības ražošanas nozare IP līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā tieši nodarbināja aptuveni 860 cilvēku. Izmeklēšanā konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izmeklēšanas periodā izraisīja subsidētais imports no attiecīgās valsts. Daži Savienības ražotāji jau bija spiesti slēgt savas ražotnes, bet daži citi kļuva maksātnespējīgi (23). Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(321)

Savienības ražošanas nozare IP līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā tieši nodarbināja aptuveni 860 cilvēku. Izmeklēšanā konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izmeklēšanas periodā izraisīja subsidētais imports no attiecīgās valsts. Daži Savienības ražotāji jau bija spiesti slēgt savas ražotnes, bet daži citi kļuva maksātnespējīgi (23). Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.

| (322) | Paredzams, ka antisubsidēšanas maksājumu noteikšana likvidēs kaitējumu radošās subsidēšanas sekas, kas traucē tirdzniecību, un atjaunos efektīvu konkurenci Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot līdzīgā ražojuma cenas ražošanas izmaksām, lai tādējādi uzlabotu savu rentabilitāti. Tāpat ir gaidāms, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt tirgus daļu, kas zaudēta attiecīgajā periodā, un tas pozitīvi ietekmētu tās vispārējo finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(322)

Paredzams, ka antisubsidēšanas maksājumu noteikšana likvidēs kaitējumu radošās subsidēšanas sekas, kas traucē tirdzniecību, un atjaunos efektīvu konkurenci Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot līdzīgā ražojuma cenas ražošanas izmaksām, lai tādējādi uzlabotu savu rentabilitāti. Tāpat ir gaidāms, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt tirgus daļu, kas zaudēta attiecīgajā periodā, un tas pozitīvi ietekmētu tās vispārējo finansiālo stāvokli.

| (323) | Turklāt Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj vieglāk piekļūt kapitālam un veikt lielākus ieguldījumus pētniecībā un izstrādē un inovācijā solārā stikla tirgū. |
| --- | --- |

(323)

Turklāt Savienības ražošanas nozarei būtu jāspēj vieglāk piekļūt kapitālam un veikt lielākus ieguldījumus pētniecībā un izstrādē un inovācijā solārā stikla tirgū.

| (324) | Visbeidzot, ir iespējams, ka Savienības eksportētāji, kuri bija spiesti pārtraukt ražošanu ĶTR subsidētā importa radītā spiediena rezultātā, varētu atsākt uzņēmējdarbību. Kopumā, īstenojot šo scenāriju, ne tikai tiktu saglabātas esošās darbavietas, bet arī būtu pamatotas izredzes vēl vairāk paplašināt ražošanu un palielināt nodarbinātību. |
| --- | --- |

(324)

Visbeidzot, ir iespējams, ka Savienības eksportētāji, kuri bija spiesti pārtraukt ražošanu ĶTR subsidētā importa radītā spiediena rezultātā, varētu atsākt uzņēmējdarbību. Kopumā, īstenojot šo scenāriju, ne tikai tiktu saglabātas esošās darbavietas, bet arī būtu pamatotas izredzes vēl vairāk paplašināt ražošanu un palielināt nodarbinātību.

| (325) | Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. Tas nebūtu ilgtspējīgi ne īstermiņā, ne vidējā termiņā. Rezultātā papildus lielam skaitam Savienības ražotāju, kuri jau tika izspiesti no tirgus, arī citi ražotāji varētu piedzīvot maksātnespēju, kas īsā un vidējā termiņā varētu novest pie Savienības ražošanas nozares likvidēšanas, kas attiecīgi būtiski ietekmētu esošās darbavietas. |
| --- | --- |

(325)

Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. Tas nebūtu ilgtspējīgi ne īstermiņā, ne vidējā termiņā. Rezultātā papildus lielam skaitam Savienības ražotāju, kuri jau tika izspiesti no tirgus, arī citi ražotāji varētu piedzīvot maksātnespēju, kas īsā un vidējā termiņā varētu novest pie Savienības ražošanas nozares likvidēšanas, kas attiecīgi būtiski ietekmētu esošās darbavietas.

| (326) | Tāpēc tiek secināts, ka antisubsidēšanas maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(326)

Tāpēc tiek secināts, ka antisubsidēšanas maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

2.   Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses

| (327) | Divu importētāju, kuri sadarbojās, galvenais uzņēmējdarbības veids bija attiecīgā ražojuma tirdzniecība. Abiem importētājiem bija dažādi attiecīgā ražojuma piegādes avoti, t. i., to importēja ne tikai no ĶTR, bet arī no Savienības un trešām valstīm. |
| --- | --- |

(327)

Divu importētāju, kuri sadarbojās, galvenais uzņēmējdarbības veids bija attiecīgā ražojuma tirdzniecība. Abiem importētājiem bija dažādi attiecīgā ražojuma piegādes avoti, t. i., to importēja ne tikai no ĶTR, bet arī no Savienības un trešām valstīm.

| (328) | Tika izvirzīts arguments, ka pasākumu noteikšana attiecīgajam ražojumam negatīvi ietekmētu importētāju darbību. Pirmkārt, maksājumu noteikšanai nevajadzētu pilnībā izskaust visu importu no ĶTR. Otrkārt, lai gan ir gaidāms, ka pasākumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt to importētāju finanšu stāvokli, kuri importē tikai vai galvenokārt no ĶTR, tomēr, ņemot vērā iespēju importēt no trešajām valstīm, no importētājiem var sagaidīt elastīgu pieeju, tiem nepieciešamības gadījumā nomainot savus piegādes avotus. |
| --- | --- |

(328)

Tika izvirzīts arguments, ka pasākumu noteikšana attiecīgajam ražojumam negatīvi ietekmētu importētāju darbību. Pirmkārt, maksājumu noteikšanai nevajadzētu pilnībā izskaust visu importu no ĶTR. Otrkārt, lai gan ir gaidāms, ka pasākumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt to importētāju finanšu stāvokli, kuri importē tikai vai galvenokārt no ĶTR, tomēr, ņemot vērā iespēju importēt no trešajām valstīm, no importētājiem var sagaidīt elastīgu pieeju, tiem nepieciešamības gadījumā nomainot savus piegādes avotus.

| (329) | Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai piedāvātajā līmenī var būt zināma negatīva ietekme uz nesaistītajiem attiecīgā ražojuma importētājiem, bet to ietekmi mazina tas, ka importētāji un tirgotāji var izmantot citus piegādes avotus trešajās valstīs un Savienības ražošanas nozarē, kuras ražotāji spēj palielināt ražošanu, un katrā gadījumā pasākumu negatīvā ietekme nebūtu lielāka par pozitīvo ietekmi uz citām personām. |
| --- | --- |

(329)

Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai piedāvātajā līmenī var būt zināma negatīva ietekme uz nesaistītajiem attiecīgā ražojuma importētājiem, bet to ietekmi mazina tas, ka importētāji un tirgotāji var izmantot citus piegādes avotus trešajās valstīs un Savienības ražošanas nozarē, kuras ražotāji spēj palielināt ražošanu, un katrā gadījumā pasākumu negatīvā ietekme nebūtu lielāka par pozitīvo ietekmi uz citām personām.

3.   Izejvielu piegādātāju intereses

| (330) | Izmeklēšanā nesadarbojās neviens izejvielu piegādātājs. Tā kā nebija datu no šādiem piegādātājiem, nebija pierādījumu, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā ar šo personu interesēm. |
| --- | --- |

(330)

Izmeklēšanā nesadarbojās neviens izejvielu piegādātājs. Tā kā nebija datu no šādiem piegādātājiem, nebija pierādījumu, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā ar šo personu interesēm.

4.   Lietotāju intereses

| (331) | Visi lietotāji, kuri sniedza atbildes, ir saules enerģijas moduļu un/vai termokolektoru ražotāji. Trīs lietotāji atbalsta antisubsidēšanas maksājumu noteikšanu, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozare ražo labākas kvalitātes solāro stiklu, kādu ne vienmēr spēj piegādāt Ķīnas uzņēmumi. Turpretim trīs citi lietotāji bija pret antisubsidēšanas pasākumu noteikšanu. Šie lietotāji uzskata, ka antisubsidēšanas maksājumu noteikšanai varētu būt negatīva ietekme uz to uzņēmējdarbību. Kā uzskata šie lietotāji, ņemot vērā saules enerģijas moduļu ražošanas nozares slikto stāvokli, tie nespēs panākt, ka cenu pieaugumu sedz galapatērētāji. |
| --- | --- |

(331)

Visi lietotāji, kuri sniedza atbildes, ir saules enerģijas moduļu un/vai termokolektoru ražotāji. Trīs lietotāji atbalsta antisubsidēšanas maksājumu noteikšanu, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozare ražo labākas kvalitātes solāro stiklu, kādu ne vienmēr spēj piegādāt Ķīnas uzņēmumi. Turpretim trīs citi lietotāji bija pret antisubsidēšanas pasākumu noteikšanu. Šie lietotāji uzskata, ka antisubsidēšanas maksājumu noteikšanai varētu būt negatīva ietekme uz to uzņēmējdarbību. Kā uzskata šie lietotāji, ņemot vērā saules enerģijas moduļu ražošanas nozares slikto stāvokli, tie nespēs panākt, ka cenu pieaugumu sedz galapatērētāji.

| (332) | Saskaņā ar lietotāju sniegto informāciju ar solāro stiklu saistītās izmaksas veido tikai aptuveni 6–8 % no saules enerģijas moduļu kopējām izmaksām. Tādējādi solārais stikls veido tikai nelielu daļu no izmaksām un no fotoelektrisko moduļu galīgās vērtības. Turklāt sagaidāms, ka gadījumā, ja tiks noteikti antisubsidēšanas maksājumi par solāro stiklu, ko importē no ĶTR, ietekmei uz saules enerģijas moduļu kopējām izmaksām vajadzētu būt mazākai par 1 %. Tas galvenokārt ir saistīts ar to, ka lietotāji, kas sadarbojās, iepērk ievērojamu daudzumu solārā stikla no Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(332)

Saskaņā ar lietotāju sniegto informāciju ar solāro stiklu saistītās izmaksas veido tikai aptuveni 6–8 % no saules enerģijas moduļu kopējām izmaksām. Tādējādi solārais stikls veido tikai nelielu daļu no izmaksām un no fotoelektrisko moduļu galīgās vērtības. Turklāt sagaidāms, ka gadījumā, ja tiks noteikti antisubsidēšanas maksājumi par solāro stiklu, ko importē no ĶTR, ietekmei uz saules enerģijas moduļu kopējām izmaksām vajadzētu būt mazākai par 1 %. Tas galvenokārt ir saistīts ar to, ka lietotāji, kas sadarbojās, iepērk ievērojamu daudzumu solārā stikla no Savienības ražotājiem.

| (333) | Tādējādi, lai gan iespējamā antisubsidēšanas maksājumu noteikšana visticamāk nedaudz paaugstinās saules enerģijas paneļu ražošanas cenas salīdzinājumā ar hipotētisko scenāriju, kurā maksājumus nenosaka, tiem nevajadzētu radīt ievērojamu negatīvu ietekmi uz Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozares izmaksām un galīgajām cenām. |
| --- | --- |

(333)

Tādējādi, lai gan iespējamā antisubsidēšanas maksājumu noteikšana visticamāk nedaudz paaugstinās saules enerģijas paneļu ražošanas cenas salīdzinājumā ar hipotētisko scenāriju, kurā maksājumus nenosaka, tiem nevajadzētu radīt ievērojamu negatīvu ietekmi uz Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozares izmaksām un galīgajām cenām.

| (334) | Turklāt dažiem lietotājiem jau ir citi piegādes avoti, piemēram, Turcijā un Indijā, kurus negatīvi neietekmētu antisubsidēšanas maksājumu noteikšana. Arī citi lietotāji var mainīt piegādes avotus, pērkot no trešām valstīm vai no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(334)

Turklāt dažiem lietotājiem jau ir citi piegādes avoti, piemēram, Turcijā un Indijā, kurus negatīvi neietekmētu antisubsidēšanas maksājumu noteikšana. Arī citi lietotāji var mainīt piegādes avotus, pērkot no trešām valstīm vai no Savienības ražošanas nozares.

| (335) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraidīja dažu lietotāju izvirzītos argumentus pret pasākumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(335)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija noraidīja dažu lietotāju izvirzītos argumentus pret pasākumu noteikšanu.

5.   Konkurences aspekti

| (336) | Viens importētājs apgalvoja, ka, tā kā daži Savienības ražotāji piedalījās pasaules plakanā stikla (tostarp solārā stikla) kartelī un 2007. gadā Eiropas Komisija tiem noteica soda naudu, tie izmanto antisubsidēšanas pasākumus, lai atgūtu zaudējumus, kas radās saistībā ar karteļa soda naudām un tirgus daļas zaudēšanu Savienībā. Turklāt, ja piekļuvi Savienības tirgum ierobežotu ar antisubsidēšanas maksājumiem, Savienības ražotājiem būtu vēl lielāks stimuls iesaistīties kartelī vai veikt citu pret konkurenci vērstu rīcību attiecībā uz ražojumiem, saistībā ar kuriem Savienībā ir maz iespēju izmantot apjomradītās priekšrocības, piemēram, interjera ražojumiem. |
| --- | --- |

(336)

Viens importētājs apgalvoja, ka, tā kā daži Savienības ražotāji piedalījās pasaules plakanā stikla (tostarp solārā stikla) kartelī un 2007. gadā Eiropas Komisija tiem noteica soda naudu, tie izmanto antisubsidēšanas pasākumus, lai atgūtu zaudējumus, kas radās saistībā ar karteļa soda naudām un tirgus daļas zaudēšanu Savienībā. Turklāt, ja piekļuvi Savienības tirgum ierobežotu ar antisubsidēšanas maksājumiem, Savienības ražotājiem būtu vēl lielāks stimuls iesaistīties kartelī vai veikt citu pret konkurenci vērstu rīcību attiecībā uz ražojumiem, saistībā ar kuriem Savienībā ir maz iespēju izmantot apjomradītās priekšrocības, piemēram, interjera ražojumiem.

| (337) | Šie argumenti būtu jānoraida. Pirmkārt, kartelis beidza darboties 2007. gadā. Tāpēc karteļa iepriekš radītā ietekme neietekmēja ražošanas nozari attiecīgajā periodā. Otrkārt, neviens atlasītais Savienības ražotājs un neviens pašreizējais Savienības ražotājs ar lielāko pārdošanas apjomu nebija kartelī. Treškārt, nav domājams, ka iespējamā antisubsidēšanas maksājumu noteikšana ietekmēs Savienības ražošanas nozares darbības saistībā ar konkurenci, jo, no vienas puses, tā nemainīs Savienības tirgus struktūru un, no otras puses, uzņēmumiem ir vispārējs pienākums ievērot piemērojamos Savienības un valsts noteikumus konkurences jomā, neatkarīgi no tā, vai tiek noteikti maksājumi. |
| --- | --- |

(337)

Šie argumenti būtu jānoraida. Pirmkārt, kartelis beidza darboties 2007. gadā. Tāpēc karteļa iepriekš radītā ietekme neietekmēja ražošanas nozari attiecīgajā periodā. Otrkārt, neviens atlasītais Savienības ražotājs un neviens pašreizējais Savienības ražotājs ar lielāko pārdošanas apjomu nebija kartelī. Treškārt, nav domājams, ka iespējamā antisubsidēšanas maksājumu noteikšana ietekmēs Savienības ražošanas nozares darbības saistībā ar konkurenci, jo, no vienas puses, tā nemainīs Savienības tirgus struktūru un, no otras puses, uzņēmumiem ir vispārējs pienākums ievērot piemērojamos Savienības un valsts noteikumus konkurences jomā, neatkarīgi no tā, vai tiek noteikti maksājumi.

| (338) | Kāds importētājs arī apgalvoja, ka maksājumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt solārā stikla neatstarojoša pārklājuma Savienības tirgu. Saskaņā ar šā importētāja apgalvojumu šajā tirgū, kuru tas raksturoja kā saistīto tirgu, dominē Savienības ražotāji, un pasākumu noteikšana nostiprinātu viņu pozīciju, kaitējot konkurējošiem neatstarojoša pārklājuma piegādātājiem. Turklāt šis importētājs norādīja, ka importētāji ir saskārušies ar grūtībām saņemt pasūtījumus no Savienības ražotājiem vai panākt šādu pasūtījumu piegādi pieņemamā laikposmā un par saprātīgām cenām. |
| --- | --- |

(338)

Kāds importētājs arī apgalvoja, ka maksājumu noteikšana varētu negatīvi ietekmēt solārā stikla neatstarojoša pārklājuma Savienības tirgu. Saskaņā ar šā importētāja apgalvojumu šajā tirgū, kuru tas raksturoja kā saistīto tirgu, dominē Savienības ražotāji, un pasākumu noteikšana nostiprinātu viņu pozīciju, kaitējot konkurējošiem neatstarojoša pārklājuma piegādātājiem. Turklāt šis importētājs norādīja, ka importētāji ir saskārušies ar grūtībām saņemt pasūtījumus no Savienības ražotājiem vai panākt šādu pasūtījumu piegādi pieņemamā laikposmā un par saprātīgām cenām.

| (339) | Neatstarojoša pārklājuma tirgus ir nevis saistīts tirgus, bet gan ietilpst izmeklēšanas jomā. Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražotāji, neraugoties uz salīdzinoši augstākām cenām, joprojām ir konkurētspējīgi šajā tirgus nišā, jo tirgū valda priekšstats, ka to pārklātiem ražojumiem ir kvalitātes priekšrocības. Tomēr netika sniegti pierādījumi tam, ka Savienības ražošanas nozare nebūtu spējīga apmierināt iespējamo pieprasījuma pieaugumu pēc neatstarojoša pārklāta solārā stikla. Tādējādi šis arguments ir noraidāms. |
| --- | --- |

(339)

Neatstarojoša pārklājuma tirgus ir nevis saistīts tirgus, bet gan ietilpst izmeklēšanas jomā. Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražotāji, neraugoties uz salīdzinoši augstākām cenām, joprojām ir konkurētspējīgi šajā tirgus nišā, jo tirgū valda priekšstats, ka to pārklātiem ražojumiem ir kvalitātes priekšrocības. Tomēr netika sniegti pierādījumi tam, ka Savienības ražošanas nozare nebūtu spējīga apmierināt iespējamo pieprasījuma pieaugumu pēc neatstarojoša pārklāta solārā stikla. Tādējādi šis arguments ir noraidāms.

| (340) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienības ražotāji ir atteikušies izpildīt pasūtījumus vai veikt savlaicīgu piegādi par samērīgām cenām, jānorāda, ka katrs ražotājs pilnībā var izvēlēties savu komercstratēģiju, ciktāl šāds ražotājs vai ražotāji atsevišķi vai kopīgi nedominē attiecīgajā tirgū. Savienības tirgū pastāv pietiekama konkurence, lai varētu mainīt un/vai dažādot piegādātājus. Tāpēc arī šis arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(340)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienības ražotāji ir atteikušies izpildīt pasūtījumus vai veikt savlaicīgu piegādi par samērīgām cenām, jānorāda, ka katrs ražotājs pilnībā var izvēlēties savu komercstratēģiju, ciktāl šāds ražotājs vai ražotāji atsevišķi vai kopīgi nedominē attiecīgajā tirgū. Savienības tirgū pastāv pietiekama konkurence, lai varētu mainīt un/vai dažādot piegādātājus. Tāpēc arī šis arguments būtu jānoraida.

6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (341) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka, izvērtējot visas dažādās intereses kopumā, Savienības interesēs ir noteikt galīgos pasākumus ĶTR izcelsmes solārā stikla importam. |
| --- | --- |

(341)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka, izvērtējot visas dažādās intereses kopumā, Savienības interesēs ir noteikt galīgos pasākumus ĶTR izcelsmes solārā stikla importam.

G.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (342) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie kompensācijas pasākumi, lai novērstu to, ka subsidētais imports turpina radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(342)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie kompensācijas pasākumi, lai novērstu to, ka subsidētais imports turpina radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (343) | Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās subsīdijas starpības un tas, kāda apmēra maksājums ir nepieciešams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražotājiem, nepārsniedzot konstatētās subsīdijas starpības. |
| --- | --- |

(343)

Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās subsīdijas starpības un tas, kāda apmēra maksājums ir nepieciešams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražotājiem, nepārsniedzot konstatētās subsīdijas starpības.

| (344) | Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošo subsīdiju ietekmes novēršanai, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt tās ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu subsidētā importa. |
| --- | --- |

(344)

Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošo subsīdiju ietekmes novēršanai, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt tās ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu subsidētā importa.

| (345) | Peļņas normu 8,3 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. Šī peļņas norma ir balstīta uz vidējo peļņu, ko atlasītie Savienības ražotāji guva 2010. gadā, kad attiecīgā ražojuma imports joprojām bija neliels un tāpēc vēl nevarēja izkropļot normālus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

(345)

Peļņas normu 8,3 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga. Šī peļņas norma ir balstīta uz vidējo peļņu, ko atlasītie Savienības ražotāji guva 2010. gadā, kad attiecīgā ražojuma imports joprojām bija neliels un tāpēc vēl nevarēja izkropļot normālus konkurences apstākļus.

| (346) | Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika aprēķināta, ražošanas izmaksām, kuras IP radās atlasītajiem Savienības ražotājiem, pieskaitot iepriekšminēto 8,3 % peļņas normu. |
| --- | --- |

(346)

Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika aprēķināta, ražošanas izmaksām, kuras IP radās atlasītajiem Savienības ražotājiem, pieskaitot iepriekšminēto 8,3 % peļņas normu.

| (347) | Tad tika noteikts vajadzīgais cenas palielinājums, atlasīto ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem un pienācīgi koriģēta attiecībā uz importa izmaksām un muitas nodokļiem, salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju IP Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(347)

Tad tika noteikts vajadzīgais cenas palielinājums, atlasīto ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem un pienācīgi koriģēta attiecībā uz importa izmaksām un muitas nodokļiem, salīdzinot ar atlasīto Savienības ražotāju IP Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās CIF importa vērtības.

| (348) | Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apstrīdēja peļņas normu, ko izmantoja kā mērķa peļņu. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu jāņem vērā visi citi faktori, kas IP ietekmēja rentabilitāti. Tā apgalvoja, ka pienācīga peļņas norma nevarētu būt lielāka par 5 %. |
| --- | --- |

(348)

Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apstrīdēja peļņas normu, ko izmantoja kā mērķa peļņu. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu jāņem vērā visi citi faktori, kas IP ietekmēja rentabilitāti. Tā apgalvoja, ka pienācīga peļņas norma nevarētu būt lielāka par 5 %.

| (349) | Komisija noraida šo apgalvojumu šādu iemeslu dēļ. Izmantotā mērķa peļņa nav balstīta uz aplēsi, bet faktisko peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva pirms notika konkurences izkropļojumi, ko izraisīja Ķīnas subsidētais imports. Komisija uzskata, ka tā ir pienācīga peļņa, un tā ir ņēmusi vērā to, ka tirgus situācija, ja neņem vērā Ķīnas subsidēto importu, nav būtiski atšķirīga, salīdzinot ar IP. Ieinteresētās personas apgalvojumus šajā sakarībā par to, ka patēriņš 2010. gadā bija daudz lielāks nekā 2012. gadā, faktiski ir neprecīzs. Kā norādīts E.2.3. iedaļā, patēriņš 2010. gadā bija līdzīgā līmenī kā 2012. gadā. Turklāt Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā gaidāmo lielo pieprasījuma pieaugumu, 2010. gadā palielināja jaudu, kas šajā gadā negatīvi ietekmēja tās peļņu. Visbeidzot, ierosinātā 5 % mērķa peļņa ir pieņēmums, jo tā netiek pamatota ar datiem vai reāliem aprēķiniem, un tāpēc minētais arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(349)

Komisija noraida šo apgalvojumu šādu iemeslu dēļ. Izmantotā mērķa peļņa nav balstīta uz aplēsi, bet faktisko peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva pirms notika konkurences izkropļojumi, ko izraisīja Ķīnas subsidētais imports. Komisija uzskata, ka tā ir pienācīga peļņa, un tā ir ņēmusi vērā to, ka tirgus situācija, ja neņem vērā Ķīnas subsidēto importu, nav būtiski atšķirīga, salīdzinot ar IP. Ieinteresētās personas apgalvojumus šajā sakarībā par to, ka patēriņš 2010. gadā bija daudz lielāks nekā 2012. gadā, faktiski ir neprecīzs. Kā norādīts E.2.3. iedaļā, patēriņš 2010. gadā bija līdzīgā līmenī kā 2012. gadā. Turklāt Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā gaidāmo lielo pieprasījuma pieaugumu, 2010. gadā palielināja jaudu, kas šajā gadā negatīvi ietekmēja tās peļņu. Visbeidzot, ierosinātā 5 % mērķa peļņa ir pieņēmums, jo tā netiek pamatota ar datiem vai reāliem aprēķiniem, un tāpēc minētais arguments tiek noraidīts.

2.   Pasākumi

| (350) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 15. pantu, galīgais kompensācijas maksājums ĶTR izcelsmes solārā stikla importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka subsīdijas starpības vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Šajā gadījumā maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatēto subsīdijas starpību līmenī. |
| --- | --- |

(350)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 15. pantu, galīgais kompensācijas maksājums ĶTR izcelsmes solārā stikla importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka subsīdijas starpības vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Šajā gadījumā maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatēto subsīdijas starpību līmenī.

| (351) | Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika noteikts līmenī, kas atbilst vislielākajam maksājumam, kurš nosakāms atlasītajiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kas izmeklēšanā sadarbojās. Maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(351)

Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika noteikts līmenī, kas atbilst vislielākajam maksājumam, kurš nosakāms atlasītajiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kas izmeklēšanā sadarbojās. Maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās.

| (352) | Neatlasītajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā, galīgā maksājuma likme tiek noteikta atlasītajiem uzņēmumiem piemērojamās vidējās svērtās likmes līmenī. |
| --- | --- |

(352)

Neatlasītajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā, galīgā maksājuma likme tiek noteikta atlasītajiem uzņēmumiem piemērojamās vidējās svērtās likmes līmenī.

| (353) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteiktas šādas maksājumu likmes:








  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība | Kaitējuma starpība | Kompensācijas maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 3,2 % | 39,3 % | 3,2 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 17,1 % | 26,2 % | 17,1 % |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 12,8 % | 42,1 % | 12,8 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 16,7 % | 17,1 % | 16,7 % |
| Pārējie I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās | 12,4 % | 33,2 % | 12,4 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 17,1 % | 42,1 % | 17,1 % |

(353)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteiktas šādas maksājumu likmes:

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

Kaitējuma starpība

Kompensācijas maksājums

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

3,2 %

39,3 %

3,2 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

17,1 %

26,2 %

17,1 %

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

12,8 %

42,1 %

12,8 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

16,7 %

17,1 %

16,7 %

Pārējie I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās

12,4 %

33,2 %

12,4 %

Visi pārējie uzņēmumi

17,1 %

42,1 %

17,1 %

| (354) | Iepriekš minētie kompensācijas pasākumi ir noteikti ad valorem maksājumu veidā, proti, proporcionāli importa vērtībai. |
| --- | --- |

(354)

Iepriekš minētie kompensācijas pasākumi ir noteikti ad valorem maksājumu veidā, proti, proporcionāli importa vērtībai.

| (355) | Individuālo uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, ir noteiktas, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā gūtajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem atlasītajiem uzņēmumiem; tiem noteikto maksājumu likmju vidējo vērtību piemēro uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē. |
| --- | --- |

(355)

Individuālo uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, ir noteiktas, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā gūtajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem atlasītajiem uzņēmumiem; tiem noteikto maksājumu likmju vidējo vērtību piemēro uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē.

| (356) | Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ir ražojuši minētie uzņēmumi, tātad konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojuši citi uzņēmumi, kas nav konkrēti norādīti 1. pantā, tostarp struktūras, kas saistītas ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(356)

Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ir ražojuši minētie uzņēmumi, tātad konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojuši citi uzņēmumi, kas nav konkrēti norādīti 1. pantā, tostarp struktūras, kas saistītas ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

| (357) | Visi pieprasījumi par individuālam uzņēmumam noteiktas kompensācijas maksājuma likmes piemērošanu (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru izveidošanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai, norādot visu būtisko informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības struktūrās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(357)

Visi pieprasījumi par individuālam uzņēmumam noteiktas kompensācijas maksājuma likmes piemērošanu (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru izveidošanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai, norādot visu būtisko informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības struktūrās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

| (358) | Lai pienācīgi piemērotu kompensācijas maksājumu, visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktais maksājums būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību, izņemot gadījumus, ja tie izmeklēšanā ir sadarbojušies. |
| --- | --- |

(358)

Lai pienācīgi piemērotu kompensācijas maksājumu, visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktais maksājums būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību, izņemot gadījumus, ja tie izmeklēšanā ir sadarbojušies.

| (359) | Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ad valorem antidempinga un kompensācijas maksājumi nav efektīvi, un lūdza Komisiju piemērot pasākumus kā minimālo importa cenu (“MIC”). Turklāt vairāki lietotāji arī ierosināja MIC. Iemesli, kurus izvirzīja ieinteresētās personas, un iemesli, kādēļ Komisija šīs prasības noraidīja, ir izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 470/2014 (24) (“galīgā antidempinga regula”) 144.–168. apsvērumā. |
| --- | --- |

(359)

Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ad valorem antidempinga un kompensācijas maksājumi nav efektīvi, un lūdza Komisiju piemērot pasākumus kā minimālo importa cenu (“MIC”). Turklāt vairāki lietotāji arī ierosināja MIC. Iemesli, kurus izvirzīja ieinteresētās personas, un iemesli, kādēļ Komisija šīs prasības noraidīja, ir izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 470/2014 (24) (“galīgā antidempinga regula”) 144.–168. apsvērumā.

| (360) | Pēc informācijas izpaušanas trīs atlasītie ražotāji eksportētāji un Henan Yuhua piedāvāja cenu saistības kā MIC. Komisija noraidīja ierosinātās saistības galīgās antidempinga regulas 172.–179. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(360)

Pēc informācijas izpaušanas trīs atlasītie ražotāji eksportētāji un Henan Yuhua piedāvāja cenu saistības kā MIC. Komisija noraidīja ierosinātās saistības galīgās antidempinga regulas 172.–179. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ.

| (361) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 25. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(361)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 25. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Galīgo kompensācijas maksājumu nosaka šāda ražojuma importam: Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārais stikls no rūdīta nātrija-kalcija lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules caurlaidība ir vairāk nekā 88 % (mērot saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērot saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērot saskaņā ar EN 12150) un kura mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai vairāk (mērot saskaņā ar EN 1288-3), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80. Pārklātu solāro stiklu (pārklāts no vienas vai abām pusēm) klasificē ar Taric kodu 7007198019 un nepārklātu solāro stiklu klasificē ar Taric kodu 7007198011.

2.   Kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Kompensācijas maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 3,2 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 17,1 % | B944 |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 12,8 % | B945 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 16,7 % | B946 |
| Pārējie I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās | 12,4 % | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 17,1 % | B999 |

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums

Taric papildu kods

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

3,2 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

17,1 %

B944

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

12,8 %

B945

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

16,7 %

B946

Pārējie I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās

12,4 %

Visi pārējie uzņēmumi

17,1 %

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās kompensācijas maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

| — | izmeklēšanas periodā (no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu, |
| --- | --- |

—

izmeklēšanas periodā (no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu,

| — | tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, |
| --- | --- |

—

tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,

| — | pēc izmeklēšanas perioda tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, |
| --- | --- |

—

pēc izmeklēšanas perioda tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jauno ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstam, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas 12,4 % vidējā svērtā maksājuma likme.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV C 122, 27.4.2013., 24. lpp.

2

(3)  OV C 58, 28.2.2013., 6. lpp., un labojums, kas publicēts OV C 94, 3.4.2013., 11. lpp.

3

(4)  Komisijas 2013. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1205/2013, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 316, 27.11.2013., 8. lpp.).

4

(5)  http://www.fsolar.de/cms/fileadmin/user_upload/Bilder/PVSEC_2013/Presse_Information_EU_PVSEC_2013_Paris_ENG.pdf

5

(6)  12. piecgades plāna 9. nodaļa: “Koncentrēties uz tādu jaunu materiālu izstrādi kā fotoelementu stikls, ultraplāns substrāta stikls .. un citi jaunie materiāli”.

6

Koncentrēties uz tādu jaunu materiālu izstrādi kā fotoelementu stikls, ultraplāns substrāta stikls .. un citi jaunie materiāli

(7)  Izdevusi Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrija (2011.–2015. gads).

7

(8)  Izdevusi Valsts padome (2006.–2020. gads).

8

(9)  Padomes 2013. gada 2. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1239/2013, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kurus nosūta no Ķīnas Tautas Republikas (OV L 325, 5.12.2013., 66. lpp.).

9

(10)  II nodaļas 5. pants “Pagaidu noteikumos attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu”.

10

(11)  III nodaļas 17. pants “Pagaidu noteikumos attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu”.

11

(12)  Publiskajām attīstības bankām nav komerciālu mērķu – tās ir valsts pilnvarotas publiskas struktūras ar mērķi finansēt projektus, kurus īsteno, pamatojoties uz valsts politikas apsvērumiem.

12

(13)  http://www.adcommission.gov.au/cases/documents/141-AttachmentstoPreliminaryReportonExistenceofCVSubsisides-GovofthePeoplesRepublicofChina-N.pdf

13

(14)  http://www.china.org.cn/english/kuaixun/76340.htm

14

(15)  Komercbanku likuma 34. pants.

15

(16)  Sūdzības publiski pieejamās redakcijas 37. lpp. aplūko jautājumu, kas ir saistīts ar citām valdības dotācijām, kuras, iespējams, ir subsīdijas.

16

(17)  Notice by the PRC State Council on the Implementation of the Grandfathering Preferential Policies under the PRC Enterprise Tax Law (Dekrēts Nr. [2007]39).

17

Notice by the PRC State Council on the Implementation of the Grandfathering Preferential Policies under the PRC Enterprise Tax Law

(18)  Šī programma aplūkota sūdzības publiski pieejamās redakcijas 52. un 53. punktā.

18

(19)  SVF darba dokuments (WP/12/100), An End to China’s Imbalances, 2012. gada aprīlis, 12. lpp.

19

An End to China’s Imbalances

(20)  Sūdzības iesniedzēja dati salīdzināti ar Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

20

(21)  1.a un 1.b tabula 108. apsvērums Komisijas 2013. gada 4. jūnija Regulā (ES) Nr. 513/2013, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam un groza Regulu (ES) Nr. 182/2013, ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīts imports (OV L 152, 5.6.2013., 5. lpp.) (“Saules enerģijas paneļu regula”). Saskaņā ar Saules enerģijas paneļu regulas 20. apsvērumu un turpmākiem apsvērumiem ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi jeb paneļi vai tāda veida elementi un plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos jeb paneļos. Tāpēc šī izmeklēšana neattiecas uz plānkārtiņu fotoelektriskajiem moduļiem un to patēriņš nav ņemts vērā.

21

(22)  Sk. Saules enerģijas paneļu regulas 107. apsvērumu un turpmākos apsvērumus. Saules enerģijas paneļu pagaidu regulas konstatējumi 107.–109. apsvērumā tika apstiprināti 245.–265. apsvērumā Padomes 2013. gada 2. decembra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1238/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīta kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu (OV L 325, 5.12.2013., 1. lpp.).

22

(23)  Sk., piemēram: http://www.lesoir.be/421477/article/actualite/fil-info/fil-info-economie/2014-02-07/agc-confirme-l-arret-du-verre-solaire-roux (2014. gada 7. februāris); http://www.pv-magazine.com/news/details/beitrag/centrosolar-glas-must-declare-insolvency_100013055/#axzz2tDr5dhxV (2013. gada 16. oktobris).

23

(24)  Komisijas 2014. gada 13. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 470/2014, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

24

Oficiālā Vēstneša

---

I PIELIKUMS

| Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd un Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | B951 |
| Pilkington Solar Taicang Limited | B952 |
| Novatech Glass Co., Ltd | B954 |

Nosaukums

Taric papildu kods

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd un Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

B951

Pilkington Solar Taicang Limited

B952

Novatech Glass Co., Ltd

B954

---

II PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā ietver:

| 1) | rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārdu, uzvārdu un ieņemamo amatu; |
| --- | --- |

1)

rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārdu, uzvārdu un ieņemamo amatu;

| 2) | šādu paziņojumu:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto solāro stiklu (laukums m2), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir izgatavojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”; |
| --- | --- |

2)

šādu paziņojumu:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto solāro stiklu (laukums m2), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir izgatavojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”;

| 3) | datumu un rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstu. |
| --- | --- |

3)

datumu un rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstu.

---