# Euroopan unionin L 57/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 57 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta3. maaliskuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 57

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta3. maaliskuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/297, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2016/298, annettu 29 päivänä helmikuuta 2016, AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymiseen | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/299, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2016, Intiasta peräisin olevan piimangaanin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä | 8 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/297, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2016/298, annettu 29 päivänä helmikuuta 2016, AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymiseen

4

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/299, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2016, Intiasta peräisin olevan piimangaanin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

8

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 3.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 57/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/297,

annettu 2 päivänä maaliskuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | EG | 371,5 |
| IL | 236,2 |
| MA | 89,6 |
| SN | 174,9 |
| TN | 116,3 |
| TR | 106,5 |
| ZZ | 182,5 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 80,8 |
| TR | 166,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0709 93 10 | MA | 51,3 |
| TR | 164,9 |
| ZZ | 108,1 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 76,4 |
| MA | 56,2 |
| TN | 50,0 |
| TR | 65,7 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | MA | 110,9 |
| TN | 91,8 |
| TR | 97,7 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 10 80 | CL | 93,5 |
| US | 114,3 |
| ZZ | 103,9 |
| 0808 30 90 | CL | 161,2 |
| CN | 90,6 |
| ZA | 91,5 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

EG

371,5

IL

236,2

MA

89,6

SN

174,9

TN

116,3

TR

106,5

ZZ

182,5

0707 00 05

JO

194,1

MA

80,8

TR

166,7

ZZ

147,2

0709 93 10

MA

51,3

TR

164,9

ZZ

108,1

0805 10 20

EG

47,8

IL

76,4

MA

56,2

TN

50,0

TR

65,7

ZZ

59,2

0805 50 10

MA

110,9

TN

91,8

TR

97,7

ZZ

100,1

0808 10 80

CL

93,5

US

114,3

ZZ

103,9

0808 30 90

CL

161,2

CN

90,6

ZA

91,5

ZZ

114,4

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 3.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 57/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 57/4

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2016/298,

annettu 29 päivänä helmikuuta 2016,

AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (1) liitteen III ja erityisesti sen 2 artiklan 6 kohdan,

ottaa huomioon yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä 17 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 5/2004 (2),

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | AKT–EU-ministerineuvosto sopi Kenian Nairobissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyn 39. istuntonsa yhteisessä julkilausumassa, että toteutetaan yritystoiminnan kehittämiskeskuksen, jäljempänä ’YKK’, hallittu sulkeminen ja muutetaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, liitettä III sekä siirretään tätä varten AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivalta viedä asiaa eteenpäin, jotta voidaan tehdä tarvittavat päätökset. |
| --- | --- |

(1)

AKT–EU-ministerineuvosto sopi Kenian Nairobissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyn 39. istuntonsa yhteisessä julkilausumassa, että toteutetaan yritystoiminnan kehittämiskeskuksen, jäljempänä ’YKK’, hallittu sulkeminen ja muutetaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, liitettä III sekä siirretään tätä varten AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivalta viedä asiaa eteenpäin, jotta voidaan tehdä tarvittavat päätökset.

| (2) | AKT–EU-suurlähettiläskomitea muistuttaa päätöksessään N:o 4/2014 (3), että YKK:n sulkemisessa on noudatettava AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III vahvistettua YKK:n valvontaviranomaisten toimivaltaa ja AKT–EU-ministerineuvoston yhteisessä julkilausumassaan vahvistamia ehtoja. |
| --- | --- |

(2)

AKT–EU-suurlähettiläskomitea muistuttaa päätöksessään N:o 4/2014 (3), että YKK:n sulkemisessa on noudatettava AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III vahvistettua YKK:n valvontaviranomaisten toimivaltaa ja AKT–EU-ministerineuvoston yhteisessä julkilausumassaan vahvistamia ehtoja.

| (3) | AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III mukaan AKT–EU-suurlähettiläskomitea valvoo YKK:n yleisstrategiaa ja sen hallintoneuvoston työskentelyä. |
| --- | --- |

(3)

AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III mukaan AKT–EU-suurlähettiläskomitea valvoo YKK:n yleisstrategiaa ja sen hallintoneuvoston työskentelyä.

| (4) | AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III mukaan YKK:n hallintoneuvosto vahvistaa varainhoito-, henkilöstö- ja toimintasäännöt. |
| --- | --- |

(4)

AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III mukaan YKK:n hallintoneuvosto vahvistaa varainhoito-, henkilöstö- ja toimintasäännöt.

| (5) | YKK:n hallintoneuvoston AKT–EU-suurlähettiläskomitealle 19 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä esittämässä pyynnössä selitetään, että osana YKK:n sulkemista YKK:n hallintoneuvosto haluaa poiketa yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä 17 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 5/2004, jäljempänä ’YKK:n varainhoitosäännöt’, 27 artiklan 1 ja 5 kohdasta sekä hakee tälle ennakkohyväksyntää valvontaviranomaisilta. |
| --- | --- |

(5)

YKK:n hallintoneuvoston AKT–EU-suurlähettiläskomitealle 19 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä esittämässä pyynnössä selitetään, että osana YKK:n sulkemista YKK:n hallintoneuvosto haluaa poiketa yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä 17 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 5/2004, jäljempänä ’YKK:n varainhoitosäännöt’, 27 artiklan 1 ja 5 kohdasta sekä hakee tälle ennakkohyväksyntää valvontaviranomaisilta.

| (6) | Muutokset YKK:n varainhoitosääntöihin ja YKK:n henkilöstösääntöihin (4) tai poikkeukset niistä edellyttävät joustavaa menettelyä YKK:n hallitusta sulkemisesta aiheutuvista mahdollisista tarpeista riippuen. |
| --- | --- |

(6)

Muutokset YKK:n varainhoitosääntöihin ja YKK:n henkilöstösääntöihin (4) tai poikkeukset niistä edellyttävät joustavaa menettelyä YKK:n hallitusta sulkemisesta aiheutuvista mahdollisista tarpeista riippuen.

| (7) | Vaatimuksia, jotka koskevat tilintarkastusyrityksen valitsemista kolmen vuoden kaudeksi YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja vaatimusta, jonka mukaan tämän yrityksen on laadittava vuosittain sääntömääräinen tilintarkastuskertomus varainhoitosääntöjen 27 artiklan 5 kohdan mukaisesti, on mukautettava, jotta varmistetaan tehokkaampi menettely keskusta suljettaessa, |
| --- | --- |

(7)

Vaatimuksia, jotka koskevat tilintarkastusyrityksen valitsemista kolmen vuoden kaudeksi YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja vaatimusta, jonka mukaan tämän yrityksen on laadittava vuosittain sääntömääräinen tilintarkastuskertomus varainhoitosääntöjen 27 artiklan 5 kohdan mukaisesti, on mukautettava, jotta varmistetaan tehokkaampi menettely keskusta suljettaessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa esitettävä unionin kanta YKK:n varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn luonnokseen AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätökseksi.

2.   Unionin edustajat AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa voivat hyväksyä pieniä muutoksia päätösluonnokseen ilman uutta neuvoston päätöstä.

2 artikla

AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on annettu.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 29 päivänä helmikuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

H.G.J. KAMP

---

(1)  Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu sopimus (EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

1

(2)  
  EUVL L 70, 9.3.2006, s. 52.

2

(3)  AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 4/2014, annettu 23 päivänä lokakuuta 2014, yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) hallintoneuvostolle annettavasta valtuutuksesta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 61).

3

(4)  AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 9/2005, tehty 27 päivänä heinäkuuta 2005, yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) henkilöstösäännöistä (EUVL L 348, 30.12.2005, s. 54).

4

---

LUONNOS

AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS,

annettu ... päivänä ... kuuta ...,

yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymisestä

AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (1) liitteen III ja erityisesti sen 2 artiklan 6 kohdan,

ottaa huomioon yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä 17 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 5/2004 (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, liitteen III mukaan AKT–EU-suurlähettiläskomitea valvoo YKK:n yleisstrategiaa ja sen hallintoneuvoston työskentelyä. |
| --- | --- |

(1)

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, liitteen III mukaan AKT–EU-suurlähettiläskomitea valvoo YKK:n yleisstrategiaa ja sen hallintoneuvoston työskentelyä.

| (2) | AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III mukaan YKK:n hallintoneuvosto vahvistaa varainhoito-, henkilöstö- ja toimintasäännöt. |
| --- | --- |

(2)

AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III mukaan YKK:n hallintoneuvosto vahvistaa varainhoito-, henkilöstö- ja toimintasäännöt.

| (3) | AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 8/2005 (3) hyväksytyissä yritysten kehittämiskeskuksen perussäännöissä ja työjärjestyksessä, jäljempänä ’YKK:n perussäännöt’, ja AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksessä N:o 5/2004 (4), jäljempänä ’YKK:n varainhoitosäännöt’, varmistetaan, että AKT–EU-suurlähettiläskomitea huolehtii tiedottamisesta ja valvonnasta. |
| --- | --- |

(3)

AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 8/2005 (3) hyväksytyissä yritysten kehittämiskeskuksen perussäännöissä ja työjärjestyksessä, jäljempänä ’YKK:n perussäännöt’, ja AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksessä N:o 5/2004 (4), jäljempänä ’YKK:n varainhoitosäännöt’, varmistetaan, että AKT–EU-suurlähettiläskomitea huolehtii tiedottamisesta ja valvonnasta.

| (4) | AKT–EU-ministerineuvosto sopi Nairobissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyn 39. istuntonsa yhteisessä julkilausumassa, että toteutetaan YKK:n hallittu sulkeminen ja muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitettä III sekä siirretään tätä varten AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivalta viedä asiaa eteenpäin, jotta voidaan tehdä tarvittavat päätökset. |
| --- | --- |

(4)

AKT–EU-ministerineuvosto sopi Nairobissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyn 39. istuntonsa yhteisessä julkilausumassa, että toteutetaan YKK:n hallittu sulkeminen ja muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitettä III sekä siirretään tätä varten AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivalta viedä asiaa eteenpäin, jotta voidaan tehdä tarvittavat päätökset.

| (5) | AKT–EU-suurlähettiläskomitea muistuttaa päätöksessään N:o 4/2014 (5), että YKK:n sulkemisessa on noudatettava AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III vahvistettua YKK:n valvontaviranomaisten toimivaltaa ja AKT–EU-ministerineuvoston yhteisessä julkilausumassaan vahvistamia ehtoja. |
| --- | --- |

(5)

AKT–EU-suurlähettiläskomitea muistuttaa päätöksessään N:o 4/2014 (5), että YKK:n sulkemisessa on noudatettava AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III vahvistettua YKK:n valvontaviranomaisten toimivaltaa ja AKT–EU-ministerineuvoston yhteisessä julkilausumassaan vahvistamia ehtoja.

| (6) | YKK:n hallintoneuvoston AKT–EU-suurlähettiläskomitealle 19 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä esittämässä pyynnössä selitetään, että osana YKK:n sulkemista YKK:n hallintoneuvosto haluaa poiketa YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 ja 5 kohdasta sekä hakee tälle ennakkohyväksyntää valvontaviranomaisilta. |
| --- | --- |

(6)

YKK:n hallintoneuvoston AKT–EU-suurlähettiläskomitealle 19 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä esittämässä pyynnössä selitetään, että osana YKK:n sulkemista YKK:n hallintoneuvosto haluaa poiketa YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 ja 5 kohdasta sekä hakee tälle ennakkohyväksyntää valvontaviranomaisilta.

| (7) | Muutokset YKK:n varainhoitosääntöihin ja YKK:n henkilöstösääntöihin (6) tai poikkeukset niistä edellyttävät joustavaa menettelyä YKK:n hallitusta sulkemisesta mahdollisesti aiheutuvista tarpeista riippuen. |
| --- | --- |

(7)

Muutokset YKK:n varainhoitosääntöihin ja YKK:n henkilöstösääntöihin (6) tai poikkeukset niistä edellyttävät joustavaa menettelyä YKK:n hallitusta sulkemisesta mahdollisesti aiheutuvista tarpeista riippuen.

| (8) | Vaatimuksia, jotka koskevat tilintarkastusyrityksen valitsemista kolmen vuoden kaudeksi YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja vaatimusta, jonka mukaan tämän yrityksen on laadittava vuosittain sääntömääräinen tilintarkastuskertomus varainhoitosääntöjen 27 artiklan 5 kohdan mukaisesti, on mukautettava, jotta varmistetaan tehokkaampi menettely keskusta suljettaessa, |
| --- | --- |

(8)

Vaatimuksia, jotka koskevat tilintarkastusyrityksen valitsemista kolmen vuoden kaudeksi YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja vaatimusta, jonka mukaan tämän yrityksen on laadittava vuosittain sääntömääräinen tilintarkastuskertomus varainhoitosääntöjen 27 artiklan 5 kohdan mukaisesti, on mukautettava, jotta varmistetaan tehokkaampi menettely keskusta suljettaessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   AKT–EU-suurlähettiläskomitea antaa välittömin oikeusvaikutuksin myönteisen lausunnon YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 ja 5 kohtaa koskevasta poikkeuksesta.

2.   Poiketen siitä, mitä YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 kohdassa säädetään, YKK voi valita tilintarkastusyrityksen neljän vuoden kaudeksi varainhoitovuosille 2013–2016. Tilintarkastusyritys on valittava YKK:n varainhoitosääntöjen hankintamenettelyjen mukaisesti.

Poiketen siitä, mitä YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 5 kohdassa säädetään, monivuotinen tilintarkastus käynnistetään vuosista, joita ei ole vielä tarkastettu, ja YKK:n hallintoneuvostolle esitetään yksi ainoa loppukertomus.

2 artikla

AKT–EU-suurlähettiläskomitea valtuuttaa YKK:n hallintoneuvoston tekemään poikkeuksen YKK:n varainhoitosäännöistä ja YKK:n henkilöstösäännöistä ja/tai muuttamaan niitä YKK:n hallitusta sulkemisesta mahdollisesti aiheutuvista tarpeista riippuen. YKK:n hallintoneuvoston on välittömästi ilmoitettava AKT–EU-suurlähettiläskomitealle päätöksistä, jotka koskevat poikkeuksen tekemistä YKK:n säännöistä ja/tai niiden muuttamista.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty

AKT–EU-suurlähettiläskomitean puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu sopimus (EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

1

(2)  
  EUVL L 70, 9.3.2006, s. 52.

2

(3)  
  EUVL L 66, 8.3.2006, s. 16.

3

(4)  AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 5/2004, tehty 17 päivänä joulukuuta 2004, yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä (EUVL L 70, 9.3.2006, s. 52).

4

(5)  
  EUVL L 330, 15.11.2014, s. 61.

5

(6)  
  EUVL L 348, 30.12.2005, s. 54.

6

---

| 3.3.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 57/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 57/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/299,

annettu 2 päivänä maaliskuuta 2016,

Intiasta peräisin olevan piimangaanin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 20 päivänä joulukuuta 2014 perusasetuksen 5 artiklan nojalla vireille polkumyynnin vastaisen tutkimuksen, joka koski Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan piimangaanin tuontia. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 20 päivänä joulukuuta 2014 perusasetuksen 5 artiklan nojalla vireille polkumyynnin vastaisen tutkimuksen, joka koski Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan piimangaanin tuontia. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages, jäljempänä ’Euroalliages’ tai ’valituksen tekijä’, oli esittänyt 10 päivänä marraskuuta 2014 valituksen kolmen unionin tuottajan puolesta. Valituksen tekijöiden osuus piimangaanin kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages, jäljempänä ’Euroalliages’ tai ’valituksen tekijä’, oli esittänyt 10 päivänä marraskuuta 2014 valituksen kolmen unionin tuottajan puolesta. Valituksen tekijöiden osuus piimangaanin kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (3) | Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille sekä tuojille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja Intian viranomaisille ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille sekä tuojille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja Intian viranomaisille ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä.

| (4) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.3   Otanta

Otanta

| (5) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin ja etuyhteydettömiin tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin ja etuyhteydettömiin tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

a)   Unionin tuottajia koskeva otanta

| (6) | Tiedossa olevien unionin tuottajien vähäisen määrän vuoksi otanta ei ollut tarpeen. Kaikille tiedossa oleville unionin tuottajille ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niitä pyydettiin ilmoittautumaan ja osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(6)

Tiedossa olevien unionin tuottajien vähäisen määrän vuoksi otanta ei ollut tarpeen. Kaikille tiedossa oleville unionin tuottajille ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niitä pyydettiin ilmoittautumaan ja osallistumaan tutkimukseen.

b)   Tuojia koskeva otanta

| (7) | Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(7)

Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (8) | Komissiolle vastasi neljä etuyhteydetöntä tuojaa, mutta niistä vain kaksi toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(8)

Komissiolle vastasi neljä etuyhteydetöntä tuojaa, mutta niistä vain kaksi toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

c)   Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (9) | Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia intialaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(9)

Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia intialaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (10) | Alun perin otantaa koskevaan kyselyyn vastasi 21 vientiä harjoittavaa tuottajaa määräajassa. Ne ilmoittivat vientimyynnin kokonaismäärän, joka Eurostatin tietojen mukaan kattoi 48 prosenttia Intiasta tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista. |
| --- | --- |

(10)

Alun perin otantaa koskevaan kyselyyn vastasi 21 vientiä harjoittavaa tuottajaa määräajassa. Ne ilmoittivat vientimyynnin kokonaismäärän, joka Eurostatin tietojen mukaan kattoi 48 prosenttia Intiasta tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista.

| (11) | Tämän jälkeen vielä 13 yritystä toimitti otantaa koskevat lomakkeet ja ilmoitti halukkuudestaan toimia yhteistyössä. Komissio otti yhteyttä näihin yrityksiin ja pyysi niitä toimittamaan lisätietoja viennistään unioniin. Pyydetyt tiedot toimitti kuitenkin vain 11 yritystä. |
| --- | --- |

(11)

Tämän jälkeen vielä 13 yritystä toimitti otantaa koskevat lomakkeet ja ilmoitti halukkuudestaan toimia yhteistyössä. Komissio otti yhteyttä näihin yrityksiin ja pyysi niitä toimittamaan lisätietoja viennistään unioniin. Pyydetyt tiedot toimitti kuitenkin vain 11 yritystä.

| (12) | Kuulemisesta vastaavan neuvonantajan suosituksesta komissio päätti pitää myös näitä yrityksiä tutkimuksessa yhteistyössä toimineina vientiä harjoittavina tuottajina, ja yrityksille ilmoitettiin tästä 21 päivänä toukokuuta 2015. Tämän seurauksena kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin kokonaismäärän osuus Intiasta tulevasta kokonaistuonnista oli 60 prosenttia (Eurostatin tiedot). |
| --- | --- |

(12)

Kuulemisesta vastaavan neuvonantajan suosituksesta komissio päätti pitää myös näitä yrityksiä tutkimuksessa yhteistyössä toimineina vientiä harjoittavina tuottajina, ja yrityksille ilmoitettiin tästä 21 päivänä toukokuuta 2015. Tämän seurauksena kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin kokonaismäärän osuus Intiasta tulevasta kokonaistuonnista oli 60 prosenttia (Eurostatin tiedot).

| (13) | Alun perin valittiin neljän vientiä harjoittavan tuottajan ryhmän otos, joka perustui viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Tämän otoksen osuus Intiasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä oli 31 prosenttia Eurostatin tietojen mukaan ja yhteistyössä toimineiden viejien kokonaismäärästä 51 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Alun perin valittiin neljän vientiä harjoittavan tuottajan ryhmän otos, joka perustui viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Tämän otoksen osuus Intiasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä oli 31 prosenttia Eurostatin tietojen mukaan ja yhteistyössä toimineiden viejien kokonaismäärästä 51 prosenttia.

| (14) | Myöhemmin yksi neljästä otokseen valitusta yrityksestä ilmoitti komissiolle, että se ei pystynyt jatkamaan yhteistyötään otokseen sisältyvänä yrityksenä. Näin ollen tämä yritys poistettiin otoksesta. Jäljellä olevien kolmen yrityksen osuus oli edelleen noin 43 prosenttia kaikesta intialaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvasta viennistä ja noin 26 prosenttia kokonaistuonnista (Eurostatin tietojen mukaan), minkä vuoksi otosta pidettiin edelleen edustavana. |
| --- | --- |

(14)

Myöhemmin yksi neljästä otokseen valitusta yrityksestä ilmoitti komissiolle, että se ei pystynyt jatkamaan yhteistyötään otokseen sisältyvänä yrityksenä. Näin ollen tämä yritys poistettiin otoksesta. Jäljellä olevien kolmen yrityksen osuus oli edelleen noin 43 prosenttia kaikesta intialaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvasta viennistä ja noin 26 prosenttia kokonaistuonnista (Eurostatin tietojen mukaan), minkä vuoksi otosta pidettiin edelleen edustavana.

| (15) | Valituksen tekijä väitti, että otos ei ollut edustava, koska otokseen valituista kolmesta yrityksestä kahden osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajien vienti ei ollut intialaisen viennin suurinta osaa edustavaa. Lisäksi valituksen tekijä väitti, että otoksessa jäljellä olevien kolmen yrityksen osuus on vain 13 prosenttia Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä. |
| --- | --- |

(15)

Valituksen tekijä väitti, että otos ei ollut edustava, koska otokseen valituista kolmesta yrityksestä kahden osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajien vienti ei ollut intialaisen viennin suurinta osaa edustavaa. Lisäksi valituksen tekijä väitti, että otoksessa jäljellä olevien kolmen yrityksen osuus on vain 13 prosenttia Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä.

| (16) | Tämän vuoksi valituksen tekijä pyysi otoksen tarkistusta tai perusasetuksen 18 artiklan soveltamista, ellei uuden otoksen valintaan ole riittävästi aikaa. |
| --- | --- |

(16)

Tämän vuoksi valituksen tekijä pyysi otoksen tarkistusta tai perusasetuksen 18 artiklan soveltamista, ellei uuden otoksen valintaan ole riittävästi aikaa.

| (17) | Valituksen tekijän väitteitä ei voida hyväksyä. Ensinnäkin otoksen osuus Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä on 26 prosenttia eikä 13 prosenttia, joka oli ilmoitettu virheellisesti asianomaisille osapuolille 26 kappaleessa tarkoitetussa tiedottavassa asiakirjassa. Toiseksi otoksen valinnassa käytetty peruste on perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti suurin unioniin viety määrä. Se, että kaksi otokseen valituista yrityksistä ei tuota ja vie kaikkia tuotelajeja, ei tee otoksesta epäedustavaa, koska otos kattaa yleisesti kaikki piimangaanin tuotelajit. Kolmanneksi valituksen tekijä itse väitti valituksessa, että kaikkia piimangaanin laatuluokkia ja kokoja on pidettävä yhtenä tuotteena, koska niillä kaikilla on samat kemialliset ja fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset (3). Neljänneksi se, että yksi vientimäärältään suhteellisen pieni otokseen valittu yritys keskeytti yhteistyössä toimimisen, ei todennäköisesti vaikuta merkittävästi tutkimuksen tulokseen tai ei muodosta merkittävää yhteistyöstä kieltäytymisen astetta. |
| --- | --- |

(17)

Valituksen tekijän väitteitä ei voida hyväksyä. Ensinnäkin otoksen osuus Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä on 26 prosenttia eikä 13 prosenttia, joka oli ilmoitettu virheellisesti asianomaisille osapuolille 26 kappaleessa tarkoitetussa tiedottavassa asiakirjassa. Toiseksi otoksen valinnassa käytetty peruste on perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti suurin unioniin viety määrä. Se, että kaksi otokseen valituista yrityksistä ei tuota ja vie kaikkia tuotelajeja, ei tee otoksesta epäedustavaa, koska otos kattaa yleisesti kaikki piimangaanin tuotelajit. Kolmanneksi valituksen tekijä itse väitti valituksessa, että kaikkia piimangaanin laatuluokkia ja kokoja on pidettävä yhtenä tuotteena, koska niillä kaikilla on samat kemialliset ja fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset (3). Neljänneksi se, että yksi vientimäärältään suhteellisen pieni otokseen valittu yritys keskeytti yhteistyössä toimimisen, ei todennäköisesti vaikuta merkittävästi tutkimuksen tulokseen tai ei muodosta merkittävää yhteistyöstä kieltäytymisen astetta.

3

| (18) | Tästä seuraa, että valituksen tekijän pyyntö uuden otoksen valinnasta tai perusasetuksen 18 artiklan soveltamisesta olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(18)

Tästä seuraa, että valituksen tekijän pyyntö uuden otoksen valinnasta tai perusasetuksen 18 artiklan soveltamisesta olisi hylättävä.

| (19) | Lisäksi 18 päivänä marraskuuta 2015 järjestetyssä kuulemisessa valituksen tekijä väitti, että heikkolaatuisen piimangaanin vienti unioniin olisi jätettävä otokseen valittujen tuottajien vientimäärästä pois, koska eurooppalaiset terästehtaat eivät voi käyttää näin heikkolaatuista tuotetta sellaisenaan. Komissio muistuttaa, että heikkolaatuinen piimangaani on osa tarkasteltavana olevaa tuotetta ja että sitä vietiin merkityksellinen määrä unioniin. Näin ollen pyyntöä sen poissulkemisesta ei voida hyväksyä. Vaikka pyyntö hyväksyttäisiinkin, sen vaikutus otoksen edustavuuteen olisi vähäinen, sillä otos edustaisi edelleen noin neljännestä Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi 18 päivänä marraskuuta 2015 järjestetyssä kuulemisessa valituksen tekijä väitti, että heikkolaatuisen piimangaanin vienti unioniin olisi jätettävä otokseen valittujen tuottajien vientimäärästä pois, koska eurooppalaiset terästehtaat eivät voi käyttää näin heikkolaatuista tuotetta sellaisenaan. Komissio muistuttaa, että heikkolaatuinen piimangaani on osa tarkasteltavana olevaa tuotetta ja että sitä vietiin merkityksellinen määrä unioniin. Näin ollen pyyntöä sen poissulkemisesta ei voida hyväksyä. Vaikka pyyntö hyväksyttäisiinkin, sen vaikutus otoksen edustavuuteen olisi vähäinen, sillä otos edustaisi edelleen noin neljännestä Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä.

1.4   Yksilöllinen tarkastelu

Yksilöllinen tarkastelu

| (20) | Viisi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti kyselyvastaukset, joissa pyydettiin yksilöllisen polkumyyntimarginaalin määrittämistä. |
| --- | --- |

(20)

Viisi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti kyselyvastaukset, joissa pyydettiin yksilöllisen polkumyyntimarginaalin määrittämistä.

| (21) | Komissio katsoi, että pyyntöihin suostuminen ei ollut käytännössä mahdollista tutkimuksen olosuhteiden perusteella. |
| --- | --- |

(21)

Komissio katsoi, että pyyntöihin suostuminen ei ollut käytännössä mahdollista tutkimuksen olosuhteiden perusteella.

1.5   Vastaukset kyselyyn

Vastaukset kyselyyn

| (22) | Komissio lähetti kyselylomakkeita otokseen valituille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle tai tuottajaryhmälle Intiassa, kaikille tiedossa oleville tuottajille unionissa sekä niitä pyytäneille tuojille ja käyttäjille. |
| --- | --- |

(22)

Komissio lähetti kyselylomakkeita otokseen valituille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle tai tuottajaryhmälle Intiassa, kaikille tiedossa oleville tuottajille unionissa sekä niitä pyytäneille tuojille ja käyttäjille.

| (23) | Vastauksia kyselylomakkeeseen saatiin otokseen valituilta kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai tuottajaryhmältä Intiassa, kahdelta unionin tuottajalta sekä kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta ja viideltä käyttäjältä unionissa. |
| --- | --- |

(23)

Vastauksia kyselylomakkeeseen saatiin otokseen valituilta kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai tuottajaryhmältä Intiassa, kahdelta unionin tuottajalta sekä kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta ja viideltä käyttäjältä unionissa.

1.6   Tarkastuskäynnit

Tarkastuskäynnit

| (24) | Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat:






  — | Comilog Dunkerque snc, Dunkerque, Ranska; |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat:

—

Comilog Dunkerque snc, Dunkerque, Ranska;

| — | OFZ sa, Istebné, Slovakia; |
| --- | --- |

—

OFZ sa, Istebné, Slovakia;

| b) | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division, Kolkata, India and Gayson & Company Private Limited., Kolkata, Intia; |
| --- | --- | --- |

b)

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division, Kolkata, India and Gayson & Company Private Limited., Kolkata, Intia;

| — | Tata Steel Limited, Kolkata, India and Tata Steel Asia (Hongkong) Limited, Kowloon, Hongkong; |
| --- | --- |

—

Tata Steel Limited, Kolkata, India and Tata Steel Asia (Hongkong) Limited, Kowloon, Hongkong;

| — | Indsil Hydro Power and Manganese Ltd., Indsil Energy & Electrochemicals Ltd and Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd., Coimbatore, Intia; |
| --- | --- |

—

Indsil Hydro Power and Manganese Ltd., Indsil Energy & Electrochemicals Ltd and Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd., Coimbatore, Intia;

| c) | Etuyhteydettömät unionin tuojat:






  — | Sineco S.p.A, Follo, Italia; |
| --- | --- | --- |

c)

Etuyhteydettömät unionin tuojat:

—

Sineco S.p.A, Follo, Italia;

| — | Fesil Sales, Alzingen, Luxemburg; |
| --- | --- |

—

Fesil Sales, Alzingen, Luxemburg;

| d) | Unionin käyttäjät:






  — | Aperam Sourcing SCA, Luxemburg; |
| --- | --- | --- |

d)

Unionin käyttäjät:

—

Aperam Sourcing SCA, Luxemburg;

| — | ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa, Luxemburg; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa, Luxemburg;

| — | Salzgitter AG, Salzgitter, Saksa. |
| --- | --- |

—

Salzgitter AG, Salzgitter, Saksa.

1.7   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (25) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(25)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2013 ja 30 päivän syyskuuta 2014 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   VÄLIAIKAISTEN TOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖN OTTAMATTA JÄTTÄMINEN JA MYÖHEMPI MENETTELY

VÄLIAIKAISTEN TOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖN OTTAMATTA JÄTTÄMINEN JA MYÖHEMPI MENETTELY

| (26) | Komissio päätti olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. Kaikki asianomaiset osapuolet saivat tiedottavan asiakirjan, jossa esitettiin syyt siihen, miksi väliaikaisia toimenpiteitä ei otettu käyttöön. Useat asianomaiset osapuolet toimittivat kirjallisia huomautuksia tiedottavassa asiakirjassa esitettyihin havaintoihin. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Valituksen tekijä osallistui kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettyyn kuulemiseen 8 päivänä joulukuuta 2015. |
| --- | --- |

(26)

Komissio päätti olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. Kaikki asianomaiset osapuolet saivat tiedottavan asiakirjan, jossa esitettiin syyt siihen, miksi väliaikaisia toimenpiteitä ei otettu käyttöön. Useat asianomaiset osapuolet toimittivat kirjallisia huomautuksia tiedottavassa asiakirjassa esitettyihin havaintoihin. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Valituksen tekijä osallistui kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettyyn kuulemiseen 8 päivänä joulukuuta 2015.

| (27) | Tämän jälkeen komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi olla ottamatta käyttöön lopullista polkumyyntitullia Intiasta peräisin olevan piimangaanin tuonnissa unioniin. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Valituksen tekijä osallistui kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettyyn toiseen kuulemiseen 20 päivänä tammikuuta 2016. Jälkimmäisessä kuulemistilaisuudessa valituksen tekijän mukana oli espanjalainen unionin tuottaja FerroAtlantica, jota valituksen tekijä ei edustanut ja joka ei toiminut yhteistyössä menettelyssä, kuten 5 jaksossa selitetään. |
| --- | --- |

(27)

Tämän jälkeen komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi olla ottamatta käyttöön lopullista polkumyyntitullia Intiasta peräisin olevan piimangaanin tuonnissa unioniin. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Valituksen tekijä osallistui kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettyyn toiseen kuulemiseen 20 päivänä tammikuuta 2016. Jälkimmäisessä kuulemistilaisuudessa valituksen tekijän mukana oli espanjalainen unionin tuottaja FerroAtlantica, jota valituksen tekijä ei edustanut ja joka ei toiminut yhteistyössä menettelyssä, kuten 5 jaksossa selitetään.

| (28) | Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon. |
| --- | --- |

(28)

Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon.

3.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

3.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (29) | Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin oleva piimangaani, mukaan luettuna ferropiimangaani, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7202 30 00 ja ex 8111 00 11, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(29)

Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin oleva piimangaani, mukaan luettuna ferropiimangaani, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7202 30 00 ja ex 8111 00 11, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (30) | Piimangaani on rautaseos, joka koostuu pääasiassa mangaanista, piistä ja raudasta ja jossa on yleensä pienempiä osuuksia muita aineita, kuten hiiltä, fosforia, rikkiä ja booria. Piimangaania tuotetaan sulattamalla mangaanimalmia sähkömasuunissa, ja sitä käytetään pääasiassa mangaanin ja piin lähteenä teräksen tuotannossa. |
| --- | --- |

(30)

Piimangaani on rautaseos, joka koostuu pääasiassa mangaanista, piistä ja raudasta ja jossa on yleensä pienempiä osuuksia muita aineita, kuten hiiltä, fosforia, rikkiä ja booria. Piimangaania tuotetaan sulattamalla mangaanimalmia sähkömasuunissa, ja sitä käytetään pääasiassa mangaanin ja piin lähteenä teräksen tuotannossa.

| (31) | Piimangaania on useita eri laatuja, jotka riippuvat sen mangaani-, pii- ja hiilipitoisuudesta, ja sitä myydään eri kokoisina kivinä asiakkaan vaatimusten mukaisesti. Kaikki laadut ja koot muodostavat kuitenkin yhden ainoan tuotteen, vaikkakin suuremmasta mangaani- tai piipitoisuudesta tai alle 0,1 prosentin hiilipitoisuudesta, jonka ansiosta piimangaani soveltuu tietyn ruostumattoman erityisteräksen tuotantoon, maksetaan lisämaksua. |
| --- | --- |

(31)

Piimangaania on useita eri laatuja, jotka riippuvat sen mangaani-, pii- ja hiilipitoisuudesta, ja sitä myydään eri kokoisina kivinä asiakkaan vaatimusten mukaisesti. Kaikki laadut ja koot muodostavat kuitenkin yhden ainoan tuotteen, vaikkakin suuremmasta mangaani- tai piipitoisuudesta tai alle 0,1 prosentin hiilipitoisuudesta, jonka ansiosta piimangaani soveltuu tietyn ruostumattoman erityisteräksen tuotantoon, maksetaan lisämaksua.

| (32) | Muiden aineiden, kuten fosforin ja boorin, suurempi tai pienempi pitoisuus ei vaikuta hintaan, joskin näiden aineiden tietyn rajan ylittävä pitoisuus tekee piimangaanista soveltumatonta tiettyyn jatkojalostustuotantoon. |
| --- | --- |

(32)

Muiden aineiden, kuten fosforin ja boorin, suurempi tai pienempi pitoisuus ei vaikuta hintaan, joskin näiden aineiden tietyn rajan ylittävä pitoisuus tekee piimangaanista soveltumatonta tiettyyn jatkojalostustuotantoon.

3.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (33) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:






  1) | tarkasteltavana oleva tuote; |
| --- | --- | --- |

(33)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

1)

tarkasteltavana oleva tuote;

| 2) | Intian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; |
| --- | --- |

2)

Intian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote;

| 3) | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

3)

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (34) | Sen vuoksi komissio päätteli tiedottavassa asiakirjassaan, että kyseiset tuotteet ovat samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(34)

Sen vuoksi komissio päätteli tiedottavassa asiakirjassaan, että kyseiset tuotteet ovat samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

3.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (35) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että piimangaani, jonka hiilipitoisuus on erittäin alhainen (enimmäkseen 0,05–0,1 % ja enintään 0,2 % – matalahiilinen piimangaani), on eri tuote kuin ”normaali” piimangaani, joka sisältää hiiltä kymmenkertaisesti (enintään 2 %). Ne selittivät, että vaikka näissä kahdessa tuotteessa on samat kemialliset aineet, niiden tekniset ominaisuudet ovat erilaiset, millä on vaikutusta niiden käyttöön: matalahiilistä piimangaania käytetään ruostumattomaan ja erityisteräkseen, kun taas normaalia piimangaania käytetään hiiliteräkseen. Ne totesivat myös, että nämä kaksi piimangaanin lajia eivät ole keskenään vaihdettavissa. Matalahiilistä piimangaania voidaan käyttää normaalin teräksen tuottamiseen, mutta normaalia piimangaania ei voida käyttää ruostumattoman ja erityisteräksen tuottamiseen. Lisäksi matalahiilisen piimangaanin käyttäminen normaalin teräksen valmistuksessa ei olisi järkevää, koska matalahiilinen piimangaani on kalliimpaa. Näin ollen teräksentuottajat, jotka ostavat molempia piimangaanilajeja, käyttävät niitä eri tuotteisiin. Ne muistuttivat myös, että Yhdysvaltojen viranomaiset jättivät matalahiilisen piimangaanin oman tutkimuksensa ulkopuolelle, ja katsoivat, että vaikka komissio ei tehnyt tuotelajien välille eroa edeltävässä tutkimuksessa, sen ei tarvitse noudattaa samoja perusteluja tässä tapauksessa. Lopuksi ne vielä esittivät, että jos on epäilyksiä tullin kiertämisestä (normaali piimangaani ilmoitetaan matalahiilisenä piimangaanina polkumyyntitullien välttämiseksi), tullitarkastuksia ja -testejä on helppo tehdä. |
| --- | --- |

(35)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että piimangaani, jonka hiilipitoisuus on erittäin alhainen (enimmäkseen 0,05–0,1 % ja enintään 0,2 % – matalahiilinen piimangaani), on eri tuote kuin ”normaali” piimangaani, joka sisältää hiiltä kymmenkertaisesti (enintään 2 %). Ne selittivät, että vaikka näissä kahdessa tuotteessa on samat kemialliset aineet, niiden tekniset ominaisuudet ovat erilaiset, millä on vaikutusta niiden käyttöön: matalahiilistä piimangaania käytetään ruostumattomaan ja erityisteräkseen, kun taas normaalia piimangaania käytetään hiiliteräkseen. Ne totesivat myös, että nämä kaksi piimangaanin lajia eivät ole keskenään vaihdettavissa. Matalahiilistä piimangaania voidaan käyttää normaalin teräksen tuottamiseen, mutta normaalia piimangaania ei voida käyttää ruostumattoman ja erityisteräksen tuottamiseen. Lisäksi matalahiilisen piimangaanin käyttäminen normaalin teräksen valmistuksessa ei olisi järkevää, koska matalahiilinen piimangaani on kalliimpaa. Näin ollen teräksentuottajat, jotka ostavat molempia piimangaanilajeja, käyttävät niitä eri tuotteisiin. Ne muistuttivat myös, että Yhdysvaltojen viranomaiset jättivät matalahiilisen piimangaanin oman tutkimuksensa ulkopuolelle, ja katsoivat, että vaikka komissio ei tehnyt tuotelajien välille eroa edeltävässä tutkimuksessa, sen ei tarvitse noudattaa samoja perusteluja tässä tapauksessa. Lopuksi ne vielä esittivät, että jos on epäilyksiä tullin kiertämisestä (normaali piimangaani ilmoitetaan matalahiilisenä piimangaanina polkumyyntitullien välttämiseksi), tullitarkastuksia ja -testejä on helppo tehdä.

| (36) | Komissio katsoi, että piimangaania olisi pidettävä yhtenä tuotteena tässä tutkimuksessa. Piimangaani on rautaseos, jota käytetään pääasiassa teräksen tuotannossa. Se koostuu aina samoista kemiallisista ainesosista, vaikkakin toisinaan hieman eri suhteissa. Vaikka tietty teräs vaatii hiilipitoisuudeltaan matalaa piimangaania, jota ei voi korvata normaalilla piimangaanilla, tämä ei näin ollen tee näistä kahdesta piimangaanilajista eri tuotteita. Piimangaanin erilaisten lajien erilainen hiilipitoisuus samoin kuin mangaanipitoisuus tulee asianmukaisesti esiin tuotevalvontakoodirakenteessa, joka antaa mahdollisuuden verrata tuotelajien vaihtelua. Yhdysvaltojen viranomaiset jättivät matalahiilisen piimangaanin tuotteen määritelmän ulkopuolelle tutkimuksessaan, koska Yhdysvalloissa ei ole matalahiilisen piimangaanin tuottajia. Komissio katsoi jo aiemmissa tutkimuksissa, että normaali ja matalahiilinen piimangaani ovat käytännössä sama tuote, myös siksi, että vältettäisiin tullien mahdollinen kiertäminen tekemällä virheellinen ilmoitus (tulliviranomaiset eivät pysy erottamaan matalahiilistä piimangaania silmämääräisesti, vaan se edellyttää testausta). Se, että matalahiilinen piimangaani on kalliimpaa, ei takaa sitä, että tulliviranomaiset voisivat havaita mahdollisen toimenpiteiden kiertämisen laskuun merkityn hinnan perusteella, etenkin jos liiketoimen kaksi osapuolta ovat etuyhteydessä toisiinsa tai sopivat ristiinkompensoinnista. Tämän seurauksena väite hylättiin. |
| --- | --- |

(36)

Komissio katsoi, että piimangaania olisi pidettävä yhtenä tuotteena tässä tutkimuksessa. Piimangaani on rautaseos, jota käytetään pääasiassa teräksen tuotannossa. Se koostuu aina samoista kemiallisista ainesosista, vaikkakin toisinaan hieman eri suhteissa. Vaikka tietty teräs vaatii hiilipitoisuudeltaan matalaa piimangaania, jota ei voi korvata normaalilla piimangaanilla, tämä ei näin ollen tee näistä kahdesta piimangaanilajista eri tuotteita. Piimangaanin erilaisten lajien erilainen hiilipitoisuus samoin kuin mangaanipitoisuus tulee asianmukaisesti esiin tuotevalvontakoodirakenteessa, joka antaa mahdollisuuden verrata tuotelajien vaihtelua. Yhdysvaltojen viranomaiset jättivät matalahiilisen piimangaanin tuotteen määritelmän ulkopuolelle tutkimuksessaan, koska Yhdysvalloissa ei ole matalahiilisen piimangaanin tuottajia. Komissio katsoi jo aiemmissa tutkimuksissa, että normaali ja matalahiilinen piimangaani ovat käytännössä sama tuote, myös siksi, että vältettäisiin tullien mahdollinen kiertäminen tekemällä virheellinen ilmoitus (tulliviranomaiset eivät pysy erottamaan matalahiilistä piimangaania silmämääräisesti, vaan se edellyttää testausta). Se, että matalahiilinen piimangaani on kalliimpaa, ei takaa sitä, että tulliviranomaiset voisivat havaita mahdollisen toimenpiteiden kiertämisen laskuun merkityn hinnan perusteella, etenkin jos liiketoimen kaksi osapuolta ovat etuyhteydessä toisiinsa tai sopivat ristiinkompensoinnista. Tämän seurauksena väite hylättiin.

4.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

4.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (37) | Komissio tutki ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(37)

Komissio tutki ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (38) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, ja tutki, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin tuotelajin osalta edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. |
| --- | --- |

(38)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, ja tutki, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin tuotelajin osalta edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin.

| (39) | Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskennassa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskennassa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (40) | Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  a) | vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; sekä |
| --- | --- | --- |

(40)

Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

a)

vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; sekä

| b) | kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

b)

kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

| (41) | Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(41)

Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana.

| (42) | Normaaliarvo perustuu tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan tutkimusajanjakson aikana, jos:






  a) | tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai |
| --- | --- | --- |

(42)

Normaaliarvo perustuu tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan tutkimusajanjakson aikana, jos:

a)

tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai

| b) | tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten. |
| --- | --- |

b)

tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.

| (43) | Jos samankaltaisen tuotteen tuotelajia ei myyty lainkaan tai ei myyty riittävästi tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos tuotelajia ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(43)

Jos samankaltaisen tuotteen tuotelajia ei myyty lainkaan tai ei myyty riittävästi tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos tuotelajia ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (44) | Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:






  — | painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; sekä |
| --- | --- | --- |

(44)

Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:

—

painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; sekä

| — | yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

—

yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana.

| (45) | Yhden otokseen valitun yrityksen osalta normaaliarvo perustuu tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. Muiden kahden otokseen valitun yrityksen osalta joidenkin tuotelajien normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti 44 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. Muiden tuotelajien osalta, joita myytiin tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo perustui tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Yhden otokseen valitun yrityksen osalta normaaliarvo perustuu tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. Muiden kahden otokseen valitun yrityksen osalta joidenkin tuotelajien normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti 44 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. Muiden tuotelajien osalta, joita myytiin tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo perustui tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.

4.2   Vientihinta

Vientihinta

| (46) | Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai unionin ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppiaiden välityksellä. |
| --- | --- |

(46)

Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai unionin ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppiaiden välityksellä.

| (47) | Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(47)

Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

4.3   Vertailu

Vertailu

| (48) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(48)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (49) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(49)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (50) | Tähän liittyen Intian valtiolla oli käytössä kaksi järjestelmää viennin kannustamiseksi eli tullinpalautusjärjestelmä, jäljempänä ’DDB-järjestelmä’, ja Focus Product -järjestelmä, jäljempänä ’FPS-järjestelmä’. DDB-järjestelmästä myönnettiin 1,7 prosentin palautus FOB-vientiarvosta tuotujen materiaalien tuontitullien ja -verojen osalta, jos näitä tuotantopanoksia käytettiin vientiin tarkoitettujen lopputuotteiden tuottamiseen. FPS-järjestelmästä myönnetään 4 prosentin etuus FOB-arvosta tietyille vietäville tuotteille, ilman muita vietyjen ja tuotujen tavaroiden yhteyteen liittyviä ehtoja. |
| --- | --- |

(50)

Tähän liittyen Intian valtiolla oli käytössä kaksi järjestelmää viennin kannustamiseksi eli tullinpalautusjärjestelmä, jäljempänä ’DDB-järjestelmä’, ja Focus Product -järjestelmä, jäljempänä ’FPS-järjestelmä’. DDB-järjestelmästä myönnettiin 1,7 prosentin palautus FOB-vientiarvosta tuotujen materiaalien tuontitullien ja -verojen osalta, jos näitä tuotantopanoksia käytettiin vientiin tarkoitettujen lopputuotteiden tuottamiseen. FPS-järjestelmästä myönnetään 4 prosentin etuus FOB-arvosta tietyille vietäville tuotteille, ilman muita vietyjen ja tuotujen tavaroiden yhteyteen liittyviä ehtoja.

| (51) | Yksi yritys pyysi oikaisua DDB-järjestelmän osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan perusteella. Yritys ei kuitenkaan kyennyt osoittamaan yhteyttä tuotujen raaka-aineiden ja vietyjen lopputuotteiden välillä 2 artiklan 10 kohdan b alakohdassa edellytetyllä tavalla. Sen vuoksi komissio ei voinut hyväksyä tätä pyyntöä. |
| --- | --- |

(51)

Yksi yritys pyysi oikaisua DDB-järjestelmän osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan perusteella. Yritys ei kuitenkaan kyennyt osoittamaan yhteyttä tuotujen raaka-aineiden ja vietyjen lopputuotteiden välillä 2 artiklan 10 kohdan b alakohdassa edellytetyllä tavalla. Sen vuoksi komissio ei voinut hyväksyä tätä pyyntöä.

| (52) | Toinen yritys pyysi oikaisua sekä DDB- että FPS-järjestelmän osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan perusteella. DDB-järjestelmän osalta pyyntöä ei voida hyväksyä 2 artiklan 10 kohdan k kohdan nojalla, jos sitä varten on erityinen oikeusperusta 2 artiklan 10 kohdan b alakohdassa ja jos jälkimmäistä koskevat edellytykset eivät täyty. Koska yritys ei kyennyt osoittamaan yhteyttä tuotujen tuotantopanosten ja vietyjen tavaroiden välillä, komissio hylkäsi pyynnön. |
| --- | --- |

(52)

Toinen yritys pyysi oikaisua sekä DDB- että FPS-järjestelmän osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan perusteella. DDB-järjestelmän osalta pyyntöä ei voida hyväksyä 2 artiklan 10 kohdan k kohdan nojalla, jos sitä varten on erityinen oikeusperusta 2 artiklan 10 kohdan b alakohdassa ja jos jälkimmäistä koskevat edellytykset eivät täyty. Koska yritys ei kyennyt osoittamaan yhteyttä tuotujen tuotantopanosten ja vietyjen tavaroiden välillä, komissio hylkäsi pyynnön.

| (53) | FPS-järjestelmän osalta yrityksen toimittama asiaa tukeva näyttö ei osoittanut, että asiakkaat kotimarkkinoilla maksaisivat johdonmukaisesti eri hinnan FPS-järjestelmän vuoksi, kuten perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdassa edellytetään. Näyttö osoitti ainoastaan, että Intian viranomaisilta FPS-järjestelmän nojalla saadut määrät luovat johdonmukaisia eroja myyntituloissa kotimarkkina- ja vientimyynnin välillä. Siksi komissio piti tätä pyyntöä perusteettomana. |
| --- | --- |

(53)

FPS-järjestelmän osalta yrityksen toimittama asiaa tukeva näyttö ei osoittanut, että asiakkaat kotimarkkinoilla maksaisivat johdonmukaisesti eri hinnan FPS-järjestelmän vuoksi, kuten perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdassa edellytetään. Näyttö osoitti ainoastaan, että Intian viranomaisilta FPS-järjestelmän nojalla saadut määrät luovat johdonmukaisia eroja myyntituloissa kotimarkkina- ja vientimyynnin välillä. Siksi komissio piti tätä pyyntöä perusteettomana.

4.4   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (54) | Komissio vertasi otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

Komissio vertasi otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (55) | Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella. |
| --- | --- |

(55)

Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella.

| (56) | Yhteistyössä toimimisen astetta pidettiin alhaisena, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus Intian kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli vain 60 prosenttia. |
| --- | --- |

(56)

Yhteistyössä toimimisen astetta pidettiin alhaisena, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus Intian kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli vain 60 prosenttia.

| (57) | Sen vuoksi komissio laski koko maata koskevan marginaalin yhden otokseen valitun yrityksen suurimpien polkumyynnillä tapahtuneiden liiketoimien keskiarvon perusteella. |
| --- | --- |

(57)

Sen vuoksi komissio laski koko maata koskevan marginaalin yhden otokseen valitun yrityksen suurimpien polkumyynnillä tapahtuneiden liiketoimien keskiarvon perusteella.

| (58) | Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali (%) |
| --- | --- | --- |
| Tata Steel | 3,4 |
| Modern India | 15,2 |
| Indsil | 3,4 |
| Muut yhteistyössä toimineet tuottajat
  (otoksen painotettu keskiarvo) | 10,4 |
| Koko maata koskeva (jäännös)tulli | 25,1 |

(58)

Polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali (%)

Tata Steel

3,4

Modern India

15,2

Indsil

3,4

Muut yhteistyössä toimineet tuottajat

(otoksen painotettu keskiarvo)

10,4

Koko maata koskeva (jäännös)tulli

25,1

5.   VAHINKO

VAHINKO

5.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (59) | Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti neljä tuottajaa unionissa. Valituksesta saatujen tietojen perusteella unionissa ei ole muita samankaltaisen tuotteen tuottajia. Kaksi valituksen tekijöihin kuuluvaa unionin tuottajaa, Comilog Dunkerque ja OFZ, toimi yhteistyössä. Eräs toinen unionin tuottaja (Italghisa, Italia), joka tuki valitusta, keskeytti yhteistyössä toimimisen pian tutkimuksen vireillepanon jälkeen. Sen tuotantomäärä oli kuitenkin vähäinen. Neljäs unionin tuottaja, FerroAtlantica, ei toiminut yhteistyössä muttei vastustanutkaan tutkimusta. |
| --- | --- |

(59)

Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti neljä tuottajaa unionissa. Valituksesta saatujen tietojen perusteella unionissa ei ole muita samankaltaisen tuotteen tuottajia. Kaksi valituksen tekijöihin kuuluvaa unionin tuottajaa, Comilog Dunkerque ja OFZ, toimi yhteistyössä. Eräs toinen unionin tuottaja (Italghisa, Italia), joka tuki valitusta, keskeytti yhteistyössä toimimisen pian tutkimuksen vireillepanon jälkeen. Sen tuotantomäärä oli kuitenkin vähäinen. Neljäs unionin tuottaja, FerroAtlantica, ei toiminut yhteistyössä muttei vastustanutkaan tutkimusta.

| (60) | Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi kaikki arvot ilmoitetaan vaihteluväleinä. Tutkimusajanjakson aikana unionin kokonaistuotanto oli [213 000–282 000] tonnia. Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tuotanto oli [85 000–113 000] tonnia eli noin [35–47] prosenttia unionin kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

(60)

Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi kaikki arvot ilmoitetaan vaihteluväleinä. Tutkimusajanjakson aikana unionin kokonaistuotanto oli [213 000–282 000] tonnia. Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tuotanto oli [85 000–113 000] tonnia eli noin [35–47] prosenttia unionin kokonaistuotannosta.

| (61) | Useat asianomaiset osapuolet esittivät huomautuksia unionin tuotannonalan määritelmästä. Ensinnäkin ne katsoivat, että FerroAtlantican jättäminen valituksen tekijöiden ulkopuolelle kyseenalaisti komission päätelmän, jonka mukaan jäljellä olevien tuottajien voidaan katsoa muodostavan pääosan unionin tuotannonalasta, kuten edellytetään WTO:n polkumyyntisopimuksen 4.1 artiklassa ja perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa. Toiseksi ne katsoivat, että jos niiden taloudellisten tekijöiden ja indeksien analyysissä, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, olisi otettu huomioon myös FerroAtlantica ja etenkin sen kannattavuus tarkastelujaksolla, tulokseksi saatava vahinkotilanne olisi ollut varsin erilainen. Kolmanneksi ne väittivät, että FerroAtlantican jättäminen valituksen tekijöiden ulkopuolelle oli taktinen valinta, jonka yksinomaisena perusteena oli aikomus vääristää vahinkoa koskevaa kuvaa, koska FerroAtlantica oli aktiivinen valituksen tekijä aiemmassa komission vireillepanemassa polkumyyntitutkimuksessa. |
| --- | --- |

(61)

Useat asianomaiset osapuolet esittivät huomautuksia unionin tuotannonalan määritelmästä. Ensinnäkin ne katsoivat, että FerroAtlantican jättäminen valituksen tekijöiden ulkopuolelle kyseenalaisti komission päätelmän, jonka mukaan jäljellä olevien tuottajien voidaan katsoa muodostavan pääosan unionin tuotannonalasta, kuten edellytetään WTO:n polkumyyntisopimuksen 4.1 artiklassa ja perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa. Toiseksi ne katsoivat, että jos niiden taloudellisten tekijöiden ja indeksien analyysissä, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, olisi otettu huomioon myös FerroAtlantica ja etenkin sen kannattavuus tarkastelujaksolla, tulokseksi saatava vahinkotilanne olisi ollut varsin erilainen. Kolmanneksi ne väittivät, että FerroAtlantican jättäminen valituksen tekijöiden ulkopuolelle oli taktinen valinta, jonka yksinomaisena perusteena oli aikomus vääristää vahinkoa koskevaa kuvaa, koska FerroAtlantica oli aktiivinen valituksen tekijä aiemmassa komission vireillepanemassa polkumyyntitutkimuksessa.

| (62) | Komissio hylkäsi nämä väitteet seuraavista syistä: i) Komissio otti asianmukaisesti yhteyttä FerroAtlanticaan ja lähetti sille kyselylomakkeen. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka yritys ei olekaan valituksen tekijä, sillä oli yhtäläinen mahdollisuus ilmoittautua, esittää kantansa ja tehdä yhteistyötä toimittamalla komissiolle pyydetyt tiedot. Yritys ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä vaan pysyi hiljaa. Komissiolla ei ole mitään keinoja pakottaa yritystä toimimaan yhteistyössä tai toisaalta estää sitä toimimasta yhteistyössä. Sen vuoksi on perusteetonta väittää, että komissio sulki yrityksen tutkimuksen ulkopuolelle. Valituksessa annettiin tästä yrityksestä saatavilla olevia tietoja joita käytettiin vahinkoa koskevassa tarkastelussa, kuten 88 kappaleessa selitetään; ii) Kaksi unionin tuottajaa toimi yhteistyössä ja toimitti tarvittavat tiedot. Niiden osuus unionin kokonaistuotannosta oli [35–47] prosenttia. Komissio pitää tätä prosenttiosuutta riittävän korkeana sen päättelemiseen, että nämä kaksi tuottajaa muodostavat pääosan kotimarkkinatuotannosta. Pääosa ei perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan (4) mukaisesti välttämättä tarkoita suurinta osaa, mikä on yhdenmukainen WTO:n polkumyyntisopimuksen 4.1 artiklan (5) mukaisen samanlaisen käsitteen tulkinnan kanssa; iii) Mikrotaloudellisten indikaattoreiden analyysi perustui kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tietoihin. Jos FerroAtlantican mikrotaloudelliset tiedot olisi otettu huomioon, talouden eri indikaattorit olisivat saattaneet osoittaa erilaisia suuntauksia, mutta koska nämä kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa muodostavat pääosan unionin tuotannonalasta, niiden tietoihin perustuva analyysi on perusteltu. |
| --- | --- |

(62)

Komissio hylkäsi nämä väitteet seuraavista syistä: i) Komissio otti asianmukaisesti yhteyttä FerroAtlanticaan ja lähetti sille kyselylomakkeen. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka yritys ei olekaan valituksen tekijä, sillä oli yhtäläinen mahdollisuus ilmoittautua, esittää kantansa ja tehdä yhteistyötä toimittamalla komissiolle pyydetyt tiedot. Yritys ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä vaan pysyi hiljaa. Komissiolla ei ole mitään keinoja pakottaa yritystä toimimaan yhteistyössä tai toisaalta estää sitä toimimasta yhteistyössä. Sen vuoksi on perusteetonta väittää, että komissio sulki yrityksen tutkimuksen ulkopuolelle. Valituksessa annettiin tästä yrityksestä saatavilla olevia tietoja joita käytettiin vahinkoa koskevassa tarkastelussa, kuten 88 kappaleessa selitetään; ii) Kaksi unionin tuottajaa toimi yhteistyössä ja toimitti tarvittavat tiedot. Niiden osuus unionin kokonaistuotannosta oli [35–47] prosenttia. Komissio pitää tätä prosenttiosuutta riittävän korkeana sen päättelemiseen, että nämä kaksi tuottajaa muodostavat pääosan kotimarkkinatuotannosta. Pääosa ei perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan (4) mukaisesti välttämättä tarkoita suurinta osaa, mikä on yhdenmukainen WTO:n polkumyyntisopimuksen 4.1 artiklan (5) mukaisen samanlaisen käsitteen tulkinnan kanssa; iii) Mikrotaloudellisten indikaattoreiden analyysi perustui kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tietoihin. Jos FerroAtlantican mikrotaloudelliset tiedot olisi otettu huomioon, talouden eri indikaattorit olisivat saattaneet osoittaa erilaisia suuntauksia, mutta koska nämä kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa muodostavat pääosan unionin tuotannonalasta, niiden tietoihin perustuva analyysi on perusteltu.

4

5

5.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (63) | Unionin kokonaiskulutus määritettiin lisäämällä kaikkien unionin tuottajien kotimarkkinamyyntiin unioniin tuleva kokonaistuonti. Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (tonnia) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 954 347 | 896 247 | 882 969 | 853 732 |
| Indeksi | 100 | 94 | 93 | 89 |
| Lähde: | Kyselyvastaukset, valituksen tekijöiden arvio yhteistyöstä kieltäytyneiden unionin tuottajien myyntimäärästä ja Eurostatin tuontitiedot. |

(63)

Unionin kokonaiskulutus määritettiin lisäämällä kaikkien unionin tuottajien kotimarkkinamyyntiin unioniin tuleva kokonaistuonti. Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus (tonnia)

Unionin kulutus (tonnia)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

954 347

896 247

882 969

853 732

Indeksi

Indeksi

100

100

94

94

93

93

89

89

Lähde:

Lähde:

Kyselyvastaukset, valituksen tekijöiden arvio yhteistyöstä kieltäytyneiden unionin tuottajien myyntimäärästä ja Eurostatin tuontitiedot.

| (64) | Unionin kulutus väheni vuosien mittaan samansuuntaisesti unionin tuotannon ja teräksen kulutuksen vähenemisen kanssa. |
| --- | --- |

(64)

Unionin kulutus väheni vuosien mittaan samansuuntaisesti unionin tuotannon ja teräksen kulutuksen vähenemisen kanssa.

5.3   Tuonti Intiasta

Tuonti Intiasta

| (65) | Tuontimäärä määritettiin Eurostatin tietojen perusteella ja ottamalla huomioon kaikki tuontijärjestelmät, mukaan luettuna sisäinen jalostusmenettely. Merkittävä tuontimäärä oli peräisin maista ja alueilta, ”joita ei täsmennetä kaupallisista tai sotilaallisista syistä kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa”. Yhden jäsenvaltion tulliviranomaisten avustuksella komissio kykeni erittelemään osan tästä määrästä alkuperämaan perusteella. Tämän ”ei täsmennetyn” tuonnin osoittaminen eri alkuperämaihin ei muuta merkittävästi tuonnin yleistä suuntausta. Tähän tuontiin liittyvien luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi tuontia koskevat luvut esitetään kuitenkin vaihteluväleinä. |
| --- | --- |

(65)

Tuontimäärä määritettiin Eurostatin tietojen perusteella ja ottamalla huomioon kaikki tuontijärjestelmät, mukaan luettuna sisäinen jalostusmenettely. Merkittävä tuontimäärä oli peräisin maista ja alueilta, ”joita ei täsmennetä kaupallisista tai sotilaallisista syistä kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa”. Yhden jäsenvaltion tulliviranomaisten avustuksella komissio kykeni erittelemään osan tästä määrästä alkuperämaan perusteella. Tämän ”ei täsmennetyn” tuonnin osoittaminen eri alkuperämaihin ei muuta merkittävästi tuonnin yleistä suuntausta. Tähän tuontiin liittyvien luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi tuontia koskevat luvut esitetään kuitenkin vaihteluväleinä.

| (66) | Tuonti Intiasta kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä | 174 000 –231 000 | 237 000 –314 000 | 226 000 –299 000 | 195 000 –259 000 |
| Indeksi | 100 | 136 | 130 | 112 |
| Markkinaosuus | 18–24 % | 26–35 % | 26–34 % | 23–30 % |
| Indeksi | 100 | 145 | 140 | 126 |
| Lähde: | Eurostatin tiedot yhdistettynä ”ei täsmennettyä” tuontia koskeviin tietoihin. |

(66)

Tuonti Intiasta kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä

174 000 –231 000

237 000 –314 000

226 000 –299 000

195 000 –259 000

Indeksi

Indeksi

100

100

136

136

130

130

112

112

Markkinaosuus

18–24 %

26–35 %

26–34 %

23–30 %

Indeksi

Indeksi

100

100

145

145

140

140

126

126

Lähde:

Lähde:

Eurostatin tiedot yhdistettynä ”ei täsmennettyä” tuontia koskeviin tietoihin.

| (67) | Intiasta tulevan tuonnin osuus unioniin tulevasta kaikesta tuonnista oli noin neljäsosa ja sillä oli suurin markkinaosuus. |
| --- | --- |

(67)

Intiasta tulevan tuonnin osuus unioniin tulevasta kaikesta tuonnista oli noin neljäsosa ja sillä oli suurin markkinaosuus.

| (68) | Tuonti Intiasta lisääntyi vuonna 2012 huomattavasti verrattuna vuoteen 2011 mutta väheni jälleen seuraavina vuosina niin, että tutkimusajanjaksolla tuontia oli hieman enemmän kuin vuonna 2011. Intiasta tulevan tuonnin suuntaus noudatteli unionin tuotannonalan tuotannon ja myynnin suuntausta ja oli vastakkainen muista kolmansista maista tulevan tuonnin suuntaukseen nähden (tuonti Intiasta lisääntyi vuonna 2012 kun taas tuonti muista kolmansista maista väheni ja päinvastoin) vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(68)

Tuonti Intiasta lisääntyi vuonna 2012 huomattavasti verrattuna vuoteen 2011 mutta väheni jälleen seuraavina vuosina niin, että tutkimusajanjaksolla tuontia oli hieman enemmän kuin vuonna 2011. Intiasta tulevan tuonnin suuntaus noudatteli unionin tuotannonalan tuotannon ja myynnin suuntausta ja oli vastakkainen muista kolmansista maista tulevan tuonnin suuntaukseen nähden (tuonti Intiasta lisääntyi vuonna 2012 kun taas tuonti muista kolmansista maista väheni ja päinvastoin) vuonna 2013 ja tutkimusajanjaksolla.

| (69) | Valituksen tekijä väitti, että Intian markkinaosuus oli kasvanut valtavasti vuodesta 2008 vuoteen 2013. |
| --- | --- |

(69)

Valituksen tekijä väitti, että Intian markkinaosuus oli kasvanut valtavasti vuodesta 2008 vuoteen 2013.

| (70) | Kuten 25 kappaleessa todetaan, vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kuitenkin kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2011 tutkimusajanjakson loppuun. Sen vuoksi mitään vuotta 2011 edeltäviä tietoja ei tarkasteltu eikä voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(70)

Kuten 25 kappaleessa todetaan, vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kuitenkin kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2011 tutkimusajanjakson loppuun. Sen vuoksi mitään vuotta 2011 edeltäviä tietoja ei tarkasteltu eikä voitu ottaa huomioon.

| (71) | Intiasta unioniin tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia | 808–1 072 | 790–1 048 | 687–911 | 631–837 |
| Indeksi | 100 | 98 | 85 | 78 |
| Lähde: | Eurostatin tiedot yhdistettynä ”ei täsmennettyä” tuontia koskeviin tietoihin. |

(71)

Intiasta unioniin tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Intia

808–1 072

790–1 048

687–911

631–837

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

85

85

78

78

Lähde:

Lähde:

Eurostatin tiedot yhdistettynä ”ei täsmennettyä” tuontia koskeviin tietoihin.

| (72) | Intiasta tulevan tuonnin hinta putosi samalla tavalla kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Eurostatin tiedot osoittavat myös, että piimangaanin suurimpia viejämaita tarkasteltaessa Intiasta tuleva tuonti on halvinta. |
| --- | --- |

(72)

Intiasta tulevan tuonnin hinta putosi samalla tavalla kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Eurostatin tiedot osoittavat myös, että piimangaanin suurimpia viejämaita tarkasteltaessa Intiasta tuleva tuonti on halvinta.

5.4   Hinnan alittavuus

Hinnan alittavuus

| (73) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla






  a) | yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(73)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla

a)

yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| b) | vastaavia otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

vastaavia otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (74) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(74)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana.

| (75) | Jotta voitiin ottaa huomioon otokseen valittujen intialaisten tuottajien myymän piimangaanin alempi mangaanin taso, perustelluissa tapauksissa tehtiin laatua koskeva oikaisu. Oikaisu tehtiin käyttämällä nk. pro rata -suhteutusta, jota käytetään tuotannonalalla yleisesti, kun verrataan tarkasteltavana olevan tuotteen hintaa normaalilaadun piimangaanin (65 % mangaania ja 16 % piitä) hintaan. |
| --- | --- |

(75)

Jotta voitiin ottaa huomioon otokseen valittujen intialaisten tuottajien myymän piimangaanin alempi mangaanin taso, perustelluissa tapauksissa tehtiin laatua koskeva oikaisu. Oikaisu tehtiin käyttämällä nk. pro rata -suhteutusta, jota käytetään tuotannonalalla yleisesti, kun verrataan tarkasteltavana olevan tuotteen hintaa normaalilaadun piimangaanin (65 % mangaania ja 16 % piitä) hintaan.

| (76) | Yksi otokseen valituista intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista myi matalahiilistä piimangaania unioniin. Unionin tuotannonala tuottaa matalahiilistä piimangaania mutta kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa eivät. Jotta voitiin varmistaa tasapuolinen vertailu intialaisen matalahiilisen ja unionin vakiolaadun piimangaanin välillä, komissio oikaisi ylöspäin unionin keskimääräistä myyntihintaa käyttäen matalahiilisen piimangaanin keskimääräistä markkinapreemiota. Näin komissio otti huomioon sen, että matalahiilisestä piimangaanista maksetaan korkeampaa hintaa kuin vakiolaadun piimangaanista. |
| --- | --- |

(76)

Yksi otokseen valituista intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista myi matalahiilistä piimangaania unioniin. Unionin tuotannonala tuottaa matalahiilistä piimangaania mutta kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa eivät. Jotta voitiin varmistaa tasapuolinen vertailu intialaisen matalahiilisen ja unionin vakiolaadun piimangaanin välillä, komissio oikaisi ylöspäin unionin keskimääräistä myyntihintaa käyttäen matalahiilisen piimangaanin keskimääräistä markkinapreemiota. Näin komissio otti huomioon sen, että matalahiilisestä piimangaanista maksetaan korkeampaa hintaa kuin vakiolaadun piimangaanista.

| (77) | Tällä perusteella todettiin, että yksi otokseen valittu intialainen vientiä harjoittava tuottaja alitti unionin tuotannonalan hinnat 6,5 prosentilla ja muut kaksi otokseen valittua intialaista tuottajaa eivät alittaneet unionin hintoja. |
| --- | --- |

(77)

Tällä perusteella todettiin, että yksi otokseen valittu intialainen vientiä harjoittava tuottaja alitti unionin tuotannonalan hinnat 6,5 prosentilla ja muut kaksi otokseen valittua intialaista tuottajaa eivät alittaneet unionin hintoja.

| (78) | Yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta vahvistettiin hintojen vähäinen alittavuus keskimääräisten tuontihintojen (Eurostatin tiedot) perusteella tekemättä oikaisuja laatuerojen tai kaupan portaan mukaan. |
| --- | --- |

(78)

Yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta vahvistettiin hintojen vähäinen alittavuus keskimääräisten tuontihintojen (Eurostatin tiedot) perusteella tekemättä oikaisuja laatuerojen tai kaupan portaan mukaan.

| (79) | Useat asianomaiset osapuolet totesivat, että unionin ja Intian hintojen vertaaminen Eurostatin tiedoista saatujen keskimääräisten hintojen perusteella on harhaanjohtavaa. Kaksi asianomaista osapuolta ehdotti, että komission olisi oikaistava Intian keskimääräistä hintaa olettamalla, että intialaisen piimangaanin keskimääräinen mangaanipitoisuus on 58 prosenttia. Yksi osapuoli ehdotti myös, että Eurostatin tietoihin perustuvaa Ukrainan keskimääräistä hintaa olisi oikaistava olettamalla, että ukrainalaisen piimangaanin keskimääräinen mangaanipitoisuus on 68 prosenttia. Nämä osapuolet väittivät, että tällaisten oikaisujen jälkeen Intiasta tulevan piimangaanin keskimääräinen hinta ei olisi alempi kuin unionin tuottajien tai muiden kolmansien maiden tuottajien veloittamat hinnat. |
| --- | --- |

(79)

Useat asianomaiset osapuolet totesivat, että unionin ja Intian hintojen vertaaminen Eurostatin tiedoista saatujen keskimääräisten hintojen perusteella on harhaanjohtavaa. Kaksi asianomaista osapuolta ehdotti, että komission olisi oikaistava Intian keskimääräistä hintaa olettamalla, että intialaisen piimangaanin keskimääräinen mangaanipitoisuus on 58 prosenttia. Yksi osapuoli ehdotti myös, että Eurostatin tietoihin perustuvaa Ukrainan keskimääräistä hintaa olisi oikaistava olettamalla, että ukrainalaisen piimangaanin keskimääräinen mangaanipitoisuus on 68 prosenttia. Nämä osapuolet väittivät, että tällaisten oikaisujen jälkeen Intiasta tulevan piimangaanin keskimääräinen hinta ei olisi alempi kuin unionin tuottajien tai muiden kolmansien maiden tuottajien veloittamat hinnat.

| (80) | Komissio on tietoinen siitä, että Eurostatin tiedot sisältävät kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen laatuluokat, minkä vuoksi niiden perusteella ei voida tehdä asianmukaista vertailua tuotelajien välillä. Koska tarkempia tuotelajikohtaisia tietoja ei ole, etenkään yhteistyöstä kieltäytyneiden intialaisten tuottajien osalta, keskimääräisten hintojen käyttöä vahinkoanalyysissä ei voida hylätä, ja arviointi on joka tapauksessa tehty huolellisesti yhdessä muiden vahinkoindikaattoreiden kanssa. |
| --- | --- |

(80)

Komissio on tietoinen siitä, että Eurostatin tiedot sisältävät kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen laatuluokat, minkä vuoksi niiden perusteella ei voida tehdä asianmukaista vertailua tuotelajien välillä. Koska tarkempia tuotelajikohtaisia tietoja ei ole, etenkään yhteistyöstä kieltäytyneiden intialaisten tuottajien osalta, keskimääräisten hintojen käyttöä vahinkoanalyysissä ei voida hylätä, ja arviointi on joka tapauksessa tehty huolellisesti yhdessä muiden vahinkoindikaattoreiden kanssa.

| (81) | Yksi asianomainen osapuoli selitti, että suhteellisessa oikaisussa, joka perustuu mangaanipitoisuuteen, ei pystytä ottamaan huomioon koko hintaeroa, koska heikompilaatuisen tuotteen ostajan on kannettava ylimääräisten epäpuhtauksien poistamisesta johtuvat kustannukset. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että komission käyttämässä tuotevalvontakoodirakenteessa ei tehdä eroa mangaanipitoisuudeltaan alle 60 prosentin piimangaanin eri lajien välille, minkä vuoksi vertailu hinnan alittavuutta koskevia laskelmia varten ei ole asianmukainen. Toinen asianomainen osapuoli huomautti, että kun asetetaan mangaanipitoisuuden vaihteluvälejä, tuloksista tulee epätarkkoja. |
| --- | --- |

(81)

Yksi asianomainen osapuoli selitti, että suhteellisessa oikaisussa, joka perustuu mangaanipitoisuuteen, ei pystytä ottamaan huomioon koko hintaeroa, koska heikompilaatuisen tuotteen ostajan on kannettava ylimääräisten epäpuhtauksien poistamisesta johtuvat kustannukset. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että komission käyttämässä tuotevalvontakoodirakenteessa ei tehdä eroa mangaanipitoisuudeltaan alle 60 prosentin piimangaanin eri lajien välille, minkä vuoksi vertailu hinnan alittavuutta koskevia laskelmia varten ei ole asianmukainen. Toinen asianomainen osapuoli huomautti, että kun asetetaan mangaanipitoisuuden vaihteluvälejä, tuloksista tulee epätarkkoja.

| (82) | Komissio hylkäsi nämä väitteet, koska pro rata -oikaisu perustuu yleisesti hyväksyttyyn markkinakäytäntöön, minkä vuoksi se on asianmukainen. Asianomainen osapuoli ei myöskään tarjonnut vaihtoehtoista menetelmää. Otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotteiden mangaanipitoisuuden perusteella tehty oikaisu perustui täsmälliseen sisältöön, kuten tutkimuksen aikana varmistettiin. Sen vuoksi siinä tehdään ero eri tuotelajien välille, myös silloin, kun piimangaanin mangaanipitoisuus on alle 60 prosenttia. |
| --- | --- |

(82)

Komissio hylkäsi nämä väitteet, koska pro rata -oikaisu perustuu yleisesti hyväksyttyyn markkinakäytäntöön, minkä vuoksi se on asianmukainen. Asianomainen osapuoli ei myöskään tarjonnut vaihtoehtoista menetelmää. Otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotteiden mangaanipitoisuuden perusteella tehty oikaisu perustui täsmälliseen sisältöön, kuten tutkimuksen aikana varmistettiin. Sen vuoksi siinä tehdään ero eri tuotelajien välille, myös silloin, kun piimangaanin mangaanipitoisuus on alle 60 prosenttia.

| (83) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan valmistama piimangaani on kalliimpaa, koska siinä on vähemmän fosforin ja boorin kaltaisia epäpuhtauksia kuin Intiassa tuotetussa piimangaanissa. Tämä osapuoli toimitti tietoja asiakkaiden esittämistä pyynnöistä, joiden mukaan ne halusivat piimangaania, joka sisältää fosforia ja booria alle tietyn prosenttiosuuden, ja väitti asiakkaiden suostuvan maksamaan tästä lisämaksua. |
| --- | --- |

(83)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan valmistama piimangaani on kalliimpaa, koska siinä on vähemmän fosforin ja boorin kaltaisia epäpuhtauksia kuin Intiassa tuotetussa piimangaanissa. Tämä osapuoli toimitti tietoja asiakkaiden esittämistä pyynnöistä, joiden mukaan ne halusivat piimangaania, joka sisältää fosforia ja booria alle tietyn prosenttiosuuden, ja väitti asiakkaiden suostuvan maksamaan tästä lisämaksua.

| (84) | Toimitetut tiedot eivät kuitenkaan todistaneet, että fosfori- tai booripitoisuudella on vaikutus hintaan. Se todisti vain, että tietyt käyttäjät voivat vaatia – tiettyjen erityisterästuotteiden tuottamiseksi – että niiden ostaman piimangaanin fosfori- tai booripitoisuus on alle tietyn rajan. Koska lisämaksun maksamisesta ei ollut selvää näyttöä, väite hylättiin. |
| --- | --- |

(84)

Toimitetut tiedot eivät kuitenkaan todistaneet, että fosfori- tai booripitoisuudella on vaikutus hintaan. Se todisti vain, että tietyt käyttäjät voivat vaatia – tiettyjen erityisterästuotteiden tuottamiseksi – että niiden ostaman piimangaanin fosfori- tai booripitoisuus on alle tietyn rajan. Koska lisämaksun maksamisesta ei ollut selvää näyttöä, väite hylättiin.

| (85) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että hyödykemarkkinoilla ei ole epätavallista havaita hintojen vähäistä alittavuutta ja että hintojen alittavuuden esiintyminen ei sinänsä edellytä vahingon esiintymisen toteamista. Komissio perustikin vahinkoa koskevat päätelmänsä useisiin indikaattoreihin (ks. 5.5 jakso), eikä hintojen alittavuuden taso tässä tapauksessa ollut ratkaiseva vahingon vahvistamisessa. |
| --- | --- |

(85)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että hyödykemarkkinoilla ei ole epätavallista havaita hintojen vähäistä alittavuutta ja että hintojen alittavuuden esiintyminen ei sinänsä edellytä vahingon esiintymisen toteamista. Komissio perustikin vahinkoa koskevat päätelmänsä useisiin indikaattoreihin (ks. 5.5 jakso), eikä hintojen alittavuuden taso tässä tapauksessa ollut ratkaiseva vahingon vahvistamisessa.

| (86) | Valituksen tekijä väitti, että komissio sovelsi eri menetelmiä polkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa ja hintojen alittavuuden määrittämisessä, koska se käytti polkumyyntimarginaalin muttei hintojen alittavuuden määrittämisessä niitä liiketoimia, joissa polkumyynti oli voimakkainta. |
| --- | --- |

(86)

Valituksen tekijä väitti, että komissio sovelsi eri menetelmiä polkumyyntimarginaalia koskevissa laskelmissa ja hintojen alittavuuden määrittämisessä, koska se käytti polkumyyntimarginaalin muttei hintojen alittavuuden määrittämisessä niitä liiketoimia, joissa polkumyynti oli voimakkainta.

| (87) | Komissio ei ymmärrä, miksi sen pitäisi soveltaa samaa menetelmää hinnan alittavuutta ja polkumyyntiä koskeviin laskelmiin. Näiden laskelmien tarkoitus on täysin erilainen: kun käytettiin liiketoimia, joissa polkumyynti oli voimakkainta, laskettiin yhteistyöstä kieltäytyneiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali, kun taas hintojen alittavuutta koskevissa laskelmissa ei laskettu tarkkoja marginaaleja vaan tarkasteltiin polkumyyntituonnin vaikutusta hintoihin, kuten perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa edellytetään. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(87)

Komissio ei ymmärrä, miksi sen pitäisi soveltaa samaa menetelmää hinnan alittavuutta ja polkumyyntiä koskeviin laskelmiin. Näiden laskelmien tarkoitus on täysin erilainen: kun käytettiin liiketoimia, joissa polkumyynti oli voimakkainta, laskettiin yhteistyöstä kieltäytyneiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali, kun taas hintojen alittavuutta koskevissa laskelmissa ei laskettu tarkkoja marginaaleja vaan tarkasteltiin polkumyyntituonnin vaikutusta hintoihin, kuten perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa edellytetään. Näin ollen väite hylättiin.

5.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (88) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Vahinkoindikaattorit perustuvat erityistietoihin, jotka saatiin kahdelta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta – valituksen tekijöiltä – jotka muodostivat pääosan unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. Jos valituksessa oli saatavilla tietoja kaikista unionin tuottajista, myös niitä tarkasteltiin seuraavien indikaattoreiden osalta: unionin kulutus, markkinaosuus, tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, työllisyys ja tuottavuus. Kuten 60 kappaleessa selitettiin, kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi kaikki arvot ilmoitetaan vaihteluväleinä. |
| --- | --- |

(88)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Vahinkoindikaattorit perustuvat erityistietoihin, jotka saatiin kahdelta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta – valituksen tekijöiltä – jotka muodostivat pääosan unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. Jos valituksessa oli saatavilla tietoja kaikista unionin tuottajista, myös niitä tarkasteltiin seuraavien indikaattoreiden osalta: unionin kulutus, markkinaosuus, tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, työllisyys ja tuottavuus. Kuten 60 kappaleessa selitettiin, kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi kaikki arvot ilmoitetaan vaihteluväleinä.

| (89) | Vahinkoindikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus, toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(89)

Vahinkoindikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus, toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

| (90) | Yksi asianomainen osapuoli arvosteli sitä, että jotkin FerroAtlantican tiedot otettiin huomioon makrotaloudellisissa indikaattoreissa (myyntimäärä, markkinaosuus, tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, työllisyys ja tuottavuus) muttei mikrotaloudellisissa indikaattoreissa. Tämä väite hylättiin, koska FerroAtlantica ei toiminut yhteistyössä, minkä vuoksi komission käytettävissä ei ollut yrityksen mikrotaloudellisia tietoja. |
| --- | --- |

(90)

Yksi asianomainen osapuoli arvosteli sitä, että jotkin FerroAtlantican tiedot otettiin huomioon makrotaloudellisissa indikaattoreissa (myyntimäärä, markkinaosuus, tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, työllisyys ja tuottavuus) muttei mikrotaloudellisissa indikaattoreissa. Tämä väite hylättiin, koska FerroAtlantica ei toiminut yhteistyössä, minkä vuoksi komission käytettävissä ei ollut yrityksen mikrotaloudellisia tietoja.

5.5.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (91) | Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (tonnia) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä | 231 000 –307 000 | 280 000 –372 000 | 227 000 –301 000 | 213 000 –282 000 |
| Indeksi | 100 | 121 | 98 | 92 |
| Tuotantokapasiteetti | 326 000 –432 000 | 404 000 –536 000 | 403 000 –535 000 | 403 000 –534 000 |
| Indeksi | 100 | 124 | 124 | 124 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 70–90 % | 60–80 % | 50–70 % | 50–60 % |
| Indeksi | 100 | 98 | 79 | 74 |
| Lähde: | Kyselyvastaukset ja valituksen tekijöiden arvio yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten tiedoista. |

(91)

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (tonnia)

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (tonnia)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä

231 000 –307 000

280 000 –372 000

227 000 –301 000

213 000 –282 000

Indeksi

Indeksi

100

100

121

121

98

98

92

92

Tuotantokapasiteetti

326 000 –432 000

404 000 –536 000

403 000 –535 000

403 000 –534 000

Indeksi

Indeksi

100

100

124

124

124

124

124

124

Kapasiteetin käyttöaste

70–90 %

60–80 %

50–70 %

50–60 %

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

79

79

74

74

Lähde:

Lähde:

Kyselyvastaukset ja valituksen tekijöiden arvio yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten tiedoista.

| (92) | Tuotantomäärä vuonna 2013 ja tutkimusajanjakson aikana oli alempi kuin tarkastelujakson alussa. Vuonna 2012 koettiin tuotannon huippu. Unionin tuotannonalan osan tekemän päätöksen seurauksena koko unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti lisääntyi vuonna 2012 vuoteen 2011 verrattuna ja pysyi suunnilleen samalla tasolla jälkeenpäinkin. Tämän seurauksena kapasiteetin käyttöaste laski merkittävästi. |
| --- | --- |

(92)

Tuotantomäärä vuonna 2013 ja tutkimusajanjakson aikana oli alempi kuin tarkastelujakson alussa. Vuonna 2012 koettiin tuotannon huippu. Unionin tuotannonalan osan tekemän päätöksen seurauksena koko unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti lisääntyi vuonna 2012 vuoteen 2011 verrattuna ja pysyi suunnilleen samalla tasolla jälkeenpäinkin. Tämän seurauksena kapasiteetin käyttöaste laski merkittävästi.

5.5.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (93) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Myyntimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla | 198 000 –263 000 | 218 000 –289 000 | 212 000 –281 000 | 189 000 –251 000 |
| Indeksi | 100 | 110 | 107 | 96 |
| Markkinaosuus | 21–28 % | 24–32 % | 24–32 % | 22–29 % |
| Indeksi | 100 | 117 | 116 | 107 |
| Lähde: | Kyselyvastaukset ja valituksen tekijöiden arvio yhteistyöstä kieltäytyneiden unionin tuottajien tiedoista. |

(93)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Myyntimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Myyntimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla

198 000 –263 000

218 000 –289 000

212 000 –281 000

189 000 –251 000

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

107

107

96

96

Markkinaosuus

21–28 %

24–32 %

24–32 %

22–29 %

Indeksi

Indeksi

100

100

117

117

116

116

107

107

Lähde:

Lähde:

Kyselyvastaukset ja valituksen tekijöiden arvio yhteistyöstä kieltäytyneiden unionin tuottajien tiedoista.

| (94) | Myyntimäärä kasvoi vuonna 2012 vuoteen 2011 verrattuna ja laski vuonna 2013. Myyntimäärä tutkimusajanjaksolla on alempi kuin vuonna 2011. Vuosi 2012 edustaa myynnin huippua. Koska myynnin väheneminen oli suhteessa pienempi kuin kulutuksen väheneminen, markkinaosuus kuitenkin kasvoi ja oli tutkimusajanjaksolla suurempi kuin vuonna 2011. |
| --- | --- |

(94)

Myyntimäärä kasvoi vuonna 2012 vuoteen 2011 verrattuna ja laski vuonna 2013. Myyntimäärä tutkimusajanjaksolla on alempi kuin vuonna 2011. Vuosi 2012 edustaa myynnin huippua. Koska myynnin väheneminen oli suhteessa pienempi kuin kulutuksen väheneminen, markkinaosuus kuitenkin kasvoi ja oli tutkimusajanjaksolla suurempi kuin vuonna 2011.

5.5.3   Kasvu

Kasvu

| (95) | Unionin tuotannonalalla ei tapahtunut tarkastelujaksolla lainkaan kasvua, mutta se onnistui kuitenkin säilyttämään markkinaosuutensa alenevan kulutuksen aiheuttamassa vaikeassa tilanteessa. |
| --- | --- |

(95)

Unionin tuotannonalalla ei tapahtunut tarkastelujaksolla lainkaan kasvua, mutta se onnistui kuitenkin säilyttämään markkinaosuutensa alenevan kulutuksen aiheuttamassa vaikeassa tilanteessa.

5.5.4   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (96) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 339–449 | 403–535 | 342–453 | 295–392 |
| Indeksi | 100 | 119 | 101 | 87 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 629–834 | 640–848 | 612–811 | 663–879 |
| Indeksi | 100 | 102 | 97 | 105 |
| Lähde: | Kyselyvastaukset ja valituksen tekijöiden arvio yhteistyöstä kieltäytyneiden unionin tuottajien tiedoista. |

(96)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

339–449

403–535

342–453

295–392

Indeksi

Indeksi

100

100

119

119

101

101

87

87

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

629–834

640–848

612–811

663–879

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

97

97

105

105

Lähde:

Lähde:

Kyselyvastaukset ja valituksen tekijöiden arvio yhteistyöstä kieltäytyneiden unionin tuottajien tiedoista.

| (97) | Työntekijöiden määrä lisääntyi vuonna 2012 ja väheni sen jälkeen. Tuottavuus (tuotantoyksikkö/työntekijä) vaihteli ja oli tutkimusajanjaksolla suurempi kuin vuonna 2011. |
| --- | --- |

(97)

Työntekijöiden määrä lisääntyi vuonna 2012 ja väheni sen jälkeen. Tuottavuus (tuotantoyksikkö/työntekijä) vaihteli ja oli tutkimusajanjaksolla suurempi kuin vuonna 2011.

5.5.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (98) | Kaikki polkumyyntimarginaalit ovat yli vähimmäistason ja yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta merkittävästi yli tämän tason. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan ei ollut merkityksetön, kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(98)

Kaikki polkumyyntimarginaalit ovat yli vähimmäistason ja yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta merkittävästi yli tämän tason. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan ei ollut merkityksetön, kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (99) | Kiinasta ja Kazakstanista peräisin olevan piimangaanin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolo päättyi vuonna 2012. Toimenpiteiden päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä ei esitetty. Ei ollut mitään merkkejä siitä, että unionin tuotannonala ei olisi toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista ennen kuin Intiasta tuleva polkumyyntituonti alkoi. |
| --- | --- |

(99)

Kiinasta ja Kazakstanista peräisin olevan piimangaanin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolo päättyi vuonna 2012. Toimenpiteiden päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä ei esitetty. Ei ollut mitään merkkejä siitä, että unionin tuotannonala ei olisi toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista ennen kuin Intiasta tuleva polkumyyntituonti alkoi.

5.5.6   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (100) | Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntihinnat unionissa | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) | 800–1 100 | 800–1 000 | 700–900 | 600–900 |
| Indeksi | 100 | 96 | 86 | 80 |
| Tuotannon yksikkökustannukset | 900–1 300 | 800–1 100 | 800–1 000 | 800–1 100 |
| Indeksi | 100 | 87 | 83 | 85 |
| Lähde: | Kyselyvastaukset |

(100)

Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

800–1 100

800–1 000

700–900

600–900

Indeksi

Indeksi

100

100

96

96

86

86

80

80

Tuotannon yksikkökustannukset

900–1 300

800–1 100

800–1 000

800–1 100

Indeksi

Indeksi

100

100

87

87

83

83

85

85

Lähde:

Lähde:

Kyselyvastaukset

| (101) | Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat laskivat joka vuosi. |
| --- | --- |

(101)

Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat laskivat joka vuosi.

| (102) | Myös tuotantokustannukset laskivat, pääasiassa kahden tärkeimmän tuotantokustannustekijän, mangaanimalmin ja energian, hintojen laskun vuoksi. |
| --- | --- |

(102)

Myös tuotantokustannukset laskivat, pääasiassa kahden tärkeimmän tuotantokustannustekijän, mangaanimalmin ja energian, hintojen laskun vuoksi.

5.5.7   Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

| (103) | Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 24 800 –32 900 | 24 400 –32 300 | 26 600 –35 200 | 30 700 –40 700 |
| Indeksi | 100 | 98 | 107 | 124 |
| Lähde: | Kyselyvastaukset |

(103)

Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

24 800 –32 900

24 400 –32 300

26 600 –35 200

30 700 –40 700

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

107

107

124

124

Lähde:

Lähde:

Kyselyvastaukset

| (104) | Työntekijäkohtaiset keskimääräiset työvoimakustannukset on laskettu jakamalla kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tietyn kauden kaikki työvoimakustannukset samalla kaudella työllistettyjen kaikkien työntekijöiden kokonaismäärällä. Kokonaistyövoimakustannukset kohosivat vuosina 2012 ja 2013 mutta laskivat tutkimusajanjaksolla lähes vuoden 2011 tasolle. Myös työntekijöiden lukumäärä väheni vuosien mittaan, ja tämä väheneminen oli merkittävämpää (suhteellisesti) kuin työvoimakustannusten väheneminen. Tämän seurauksena keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat. |
| --- | --- |

(104)

Työntekijäkohtaiset keskimääräiset työvoimakustannukset on laskettu jakamalla kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tietyn kauden kaikki työvoimakustannukset samalla kaudella työllistettyjen kaikkien työntekijöiden kokonaismäärällä. Kokonaistyövoimakustannukset kohosivat vuosina 2012 ja 2013 mutta laskivat tutkimusajanjaksolla lähes vuoden 2011 tasolle. Myös työntekijöiden lukumäärä väheni vuosien mittaan, ja tämä väheneminen oli merkittävämpää (suhteellisesti) kuin työvoimakustannusten väheneminen. Tämän seurauksena keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat.

5.5.8   Varastot

Varastot

| (105) | Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 8 000 –10 700 | 13 300 –17 600 | 15 900 –21 100 | 10 900 –14 500 |
| Indeksi | 100 | 165 | 198 | 136 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 10 % | 12 % | 19 % | 13 % |
| Indeksi | 100 | 124 | 189 | 130 |
| Lähde: | Kyselyvastaukset |

(105)

Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Varastot

Varastot

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

8 000 –10 700

13 300 –17 600

15 900 –21 100

10 900 –14 500

Indeksi

Indeksi

100

100

165

165

198

198

136

136

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

10 %

12 %

19 %

13 %

Indeksi

Indeksi

100

100

124

124

189

189

130

130

Lähde:

Lähde:

Kyselyvastaukset

| (106) | Varastot kasvoivat vuosina 2012 ja 2013 ja pienenivät tutkimusajanjaksolla mutta olivat edelleen suuremmat kuin vuonna 2011. Sama koskee varastojen ja tuotannon välistä suhdetta. |
| --- | --- |

(106)

Varastot kasvoivat vuosina 2012 ja 2013 ja pienenivät tutkimusajanjaksolla mutta olivat edelleen suuremmat kuin vuonna 2011. Sama koskee varastojen ja tuotannon välistä suhdetta.

5.5.9   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (107) | Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | – 10 % – 8 % | – 3 % – 1 % | – 6 % – 4 % | – 8 % – 6 % |
| Indeksi | 100 | 843 | 194 | 124 |
| Kassavirta (1 000 euroa) | – 2 000 – 2 700 | – 4 300 – 5 800 | – 1 700 – 2 300 | – 4 300 – 5 800 |
| Indeksi | 100 | 46 | 115 | 45 |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 27 000 –36 000 | 24 000 –32 000 | 23 000 –30 000 | 24 000 –32 000 |
| Indeksi | 100 | 89 | 82 | 89 |
| Investointien tuotto | – 33 % – 45 % | – 5 % – 7 %- | – 17 % – 23 % | – 21 % – 29 % |
| Indeksi | 100 | 664 | 198 | 157 |
| Lähde: | Kyselyvastaukset |

(107)

Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

– 10 % – 8 %

– 3 % – 1 %

– 6 % – 4 %

– 8 % – 6 %

Indeksi

Indeksi

100

100

843

843

194

194

124

124

Kassavirta (1 000 euroa)

– 2 000 – 2 700

– 4 300 – 5 800

– 1 700 – 2 300

– 4 300 – 5 800

Indeksi

Indeksi

100

100

46

46

115

115

45

45

Investoinnit (tuhatta euroa)

27 000 –36 000

24 000 –32 000

23 000 –30 000

24 000 –32 000

Indeksi

Indeksi

100

100

89

89

82

82

89

89

Investointien tuotto

– 33 % – 45 %

– 5 % – 7 %-

– 17 % – 23 %

– 21 % – 29 %

Indeksi

Indeksi

100

100

664

664

198

198

157

157

Lähde:

Lähde:

Kyselyvastaukset

| (108) | Komissio määritti kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kannattavuuden ilmaisemalla piimangaanin myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Toiminta oli kannattamatonta koko tarkastelujakson ajan. Heikoin vuosi oli 2011. Tilanne alkoi kohentua vuonna 2012 mutta heikkeni jälleen seuraavana vuonna ja tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjaksolla tilanne koheni hieman verrattuna vuoteen 2011. |
| --- | --- |

(108)

Komissio määritti kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kannattavuuden ilmaisemalla piimangaanin myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Toiminta oli kannattamatonta koko tarkastelujakson ajan. Heikoin vuosi oli 2011. Tilanne alkoi kohentua vuonna 2012 mutta heikkeni jälleen seuraavana vuonna ja tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjaksolla tilanne koheni hieman verrattuna vuoteen 2011.

| (109) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys on syklinen: se väheni vuonna 2012, kohosi vuonna 2013 ja väheni jälleen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(109)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys on syklinen: se väheni vuonna 2012, kohosi vuonna 2013 ja väheni jälleen tutkimusajanjaksolla.

| (110) | Investointien taso laski tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(110)

Investointien taso laski tarkastelujaksolla.

| (111) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Koska investointien taso laski, investointien tuotto (koko ajan negatiivinen, koska yhteistyössä toimineet kaksi yritystä olivat tappiollisia) kohosi tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(111)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Koska investointien taso laski, investointien tuotto (koko ajan negatiivinen, koska yhteistyössä toimineet kaksi yritystä olivat tappiollisia) kohosi tarkastelujaksolla.

5.6   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (112) | Tuotantomäärän, kapasiteetin käyttöasteen ja myyntimäärän ja -hinnan kaltaiset tekijät osoittavat selvää negatiivista suuntausta koko unionin tuotannonalan osalta. |
| --- | --- |

(112)

Tuotantomäärän, kapasiteetin käyttöasteen ja myyntimäärän ja -hinnan kaltaiset tekijät osoittavat selvää negatiivista suuntausta koko unionin tuotannonalan osalta.

| (113) | Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan indikaattorit osoittavat, että niiden toiminta oli tappiollista koko tarkastelujakson ajan. Niiden piimangaanin myyntihinnat ja -määrät laskivat jatkuvasti, eikä tuotantokustannusten vastaava lasku kompensoinut tätä riittävästi. Myös muut indikaattorit, kuten kassavirta ja investointien tuotto, olivat negatiivisia koko tarkastelujakson tai niiden suuntaus oli aleneva. |
| --- | --- |

(113)

Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan indikaattorit osoittavat, että niiden toiminta oli tappiollista koko tarkastelujakson ajan. Niiden piimangaanin myyntihinnat ja -määrät laskivat jatkuvasti, eikä tuotantokustannusten vastaava lasku kompensoinut tätä riittävästi. Myös muut indikaattorit, kuten kassavirta ja investointien tuotto, olivat negatiivisia koko tarkastelujakson tai niiden suuntaus oli aleneva.

| (114) | Kahta yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa koskevien edellä esitettyjen havaintojen perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalan pääosalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa, kun on arvioitu kaikki taloudelliset tekijät ja indikaattorit, joilla on vaikutusta tuotannonalan tilanteeseen, kuten perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(114)

Kahta yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa koskevien edellä esitettyjen havaintojen perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalan pääosalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa, kun on arvioitu kaikki taloudelliset tekijät ja indikaattorit, joilla on vaikutusta tuotannonalan tilanteeseen, kuten perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa edellytetään.

| (115) | Jotkin asianomaiset osapuolet totesivat, että vaikka otettaisiin huomioon vain kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan taloudelliset indikaattorit, ne eivät osoita merkittävää vahinkoa. Osapuolet toivat esimerkiksi esiin, että vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myyntimäärä väheni absoluuttisesti mitattuna, se lisääntyi markkinaosuuden mukaan. Ne katsoivat, että tämä on myönteistä kehitystä tilanteessa, jossa piimangaanin kysyntä supistuu. Ne korostivat erityisesti, että vaikka yhteistyössä toimineet unionin tuottajat olivat tappiollisia koko tarkastelujakson ajan, niiden tilanne koheni vuodesta 2012 tutkimusajanjakson loppuun. Osapuolet pitivät tätä positiivisena kehityksenä. |
| --- | --- |

(115)

Jotkin asianomaiset osapuolet totesivat, että vaikka otettaisiin huomioon vain kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan taloudelliset indikaattorit, ne eivät osoita merkittävää vahinkoa. Osapuolet toivat esimerkiksi esiin, että vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myyntimäärä väheni absoluuttisesti mitattuna, se lisääntyi markkinaosuuden mukaan. Ne katsoivat, että tämä on myönteistä kehitystä tilanteessa, jossa piimangaanin kysyntä supistuu. Ne korostivat erityisesti, että vaikka yhteistyössä toimineet unionin tuottajat olivat tappiollisia koko tarkastelujakson ajan, niiden tilanne koheni vuodesta 2012 tutkimusajanjakson loppuun. Osapuolet pitivät tätä positiivisena kehityksenä.

| (116) | Komissio on samaa mieltä siitä, että kaikki taloudelliset tekijät ja indeksit, joilla on vaikutusta tuotannonalan tilanteeseen, eivät osoittaneet negatiivista suuntausta. Useimmat taloudelliset ja rahoitusindikaattorit kuitenkin osoittivat, että kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tilanne oli negatiivinen. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(116)

Komissio on samaa mieltä siitä, että kaikki taloudelliset tekijät ja indeksit, joilla on vaikutusta tuotannonalan tilanteeseen, eivät osoittaneet negatiivista suuntausta. Useimmat taloudelliset ja rahoitusindikaattorit kuitenkin osoittivat, että kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tilanne oli negatiivinen. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (117) | Valituksen tekijä väitti, että viittaamalla perusasetuksen 3 artiklan 5 kohtaan komissio tunnusti, että polkumyyntituonti oli tosiasiassa aiheuttanut merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(117)

Valituksen tekijä väitti, että viittaamalla perusasetuksen 3 artiklan 5 kohtaan komissio tunnusti, että polkumyyntituonti oli tosiasiassa aiheuttanut merkittävää vahinkoa.

| (118) | Komissio ei kuitenkaan päätynyt tähän tulokseen. Ensin komissio tuli siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalan pääosalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa, muttei viitannut vahingon mahdollisiin syihin. Sen jälkeen, kuten perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa edellytetään, komissio tutki, oliko Intiasta polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(118)

Komissio ei kuitenkaan päätynyt tähän tulokseen. Ensin komissio tuli siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalan pääosalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa, muttei viitannut vahingon mahdollisiin syihin. Sen jälkeen, kuten perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa edellytetään, komissio tutki, oliko Intiasta polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa.

| (119) | Valituksen tekijä katsoo, että jos perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisessa kaikkien olennaisten taloudellisten tekijöiden ja seikkojen, jotka vaikuttavat tuotannonalan tilanteeseen, arvioinnissa päädytään siihen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa, tämä tarkoittaa myös sitä, että vahingon on aiheuttanut polkumyyntituonti, ja tässä tulkitaan perusasetusta virheellisesti. Kuten perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa säädetään, yksi polkumyyntitullin käyttöönoton edellytyksistä on, että on osoitettava, että polkumyyntituonti aiheuttaa vahinkoa. Tämä edellyttää täyttä syy-yhteyttä koskevaa analyysiä eikä ole pelkkä olettamus, kuten valituksen tekijä esittää. Tällainen analyysi tehdään 6 jaksossa. |
| --- | --- |

(119)

Valituksen tekijä katsoo, että jos perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisessa kaikkien olennaisten taloudellisten tekijöiden ja seikkojen, jotka vaikuttavat tuotannonalan tilanteeseen, arvioinnissa päädytään siihen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa, tämä tarkoittaa myös sitä, että vahingon on aiheuttanut polkumyyntituonti, ja tässä tulkitaan perusasetusta virheellisesti. Kuten perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa säädetään, yksi polkumyyntitullin käyttöönoton edellytyksistä on, että on osoitettava, että polkumyyntituonti aiheuttaa vahinkoa. Tämä edellyttää täyttä syy-yhteyttä koskevaa analyysiä eikä ole pelkkä olettamus, kuten valituksen tekijä esittää. Tällainen analyysi tehdään 6 jaksossa.

6.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (120) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Intiasta polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(120)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Intiasta polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

6.1   Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (121) | Komissio ei havainnut ajallista yhteyttä kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan vaikean taloudellisen tilanteen ja Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän kasvun välillä. Intiasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi vuonna 2012 verrattuna vuoteen 2011 mutta väheni jälkeenpäin (ks. taulukko 11) sekä absoluuttisesti mitattuna että suhteessa unionin tuotantoon ja kulutukseen. Tämä osoittaa vastakkaista suuntausta verrattuna kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tilanteeseen, jossa niille aiheutui suurimmat tappiot vuonna 2011 (jolloin tuontimäärä Intiasta oli alimmillaan sekä absoluuttisesti että suhteessa tuotantoon ja kulutukseen) ja pienimmät tappiot vuonna 2012 (jolloin tuontimäärä Intiasta oli suurimmillaan sekä absoluuttisesti että suhteessa tuotantoon ja kulutukseen). Samalla tavalla kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan rahoitustilanne heikkeni tutkimusajanjaksolla, mutta Intiasta tulevan tuonnin määrä väheni sekä absoluuttisesti että suhteessa tuotantoon ja kulutukseen verrattuna vuoteen 2013.

  Taulukko 11


  Tuonti- ja myyntimäärä (tonnia), markkinaosuus ja kannattavuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla | 198 000 –263 000 | 218 000 –289 000 | 212 000 –281 000 | 189 000 –251 000 |
| Indeksi | 100 | 110 | 107 | 96 |
| Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä | 174 000 –231 000 | 237 000 –314 000 | 226 000 –299 000 | 195 000 –259 000 |
| Indeksi | 100 | 136 | 130 | 112 |
| Unionin tuotannonalan markkinaosuus | 21–28 % | 24–32 % | 24–32 % | 22–29 % |
| Indeksi | 100 | 117 | 116 | 107 |
| Intiasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 18–24 % | 26–35 % | 26–34 % | 23–30 % |
| Indeksi | 100 | 145 | 140 | 126 |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | – 10 % – 8 % | – 3 % – 1 % | – 6 % – 4 % | – 8 % – 6 % |
| Indeksi | 100 | 843 | 194 | 124 |
| Lähde: | Eurostatin tiedot yhdistettynä ”ei täsmennettyä” tuontia koskeviin tietoihin ja kyselyvastaukset. |

(121)

Komissio ei havainnut ajallista yhteyttä kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan vaikean taloudellisen tilanteen ja Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän kasvun välillä. Intiasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi vuonna 2012 verrattuna vuoteen 2011 mutta väheni jälkeenpäin (ks. taulukko 11) sekä absoluuttisesti mitattuna että suhteessa unionin tuotantoon ja kulutukseen. Tämä osoittaa vastakkaista suuntausta verrattuna kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tilanteeseen, jossa niille aiheutui suurimmat tappiot vuonna 2011 (jolloin tuontimäärä Intiasta oli alimmillaan sekä absoluuttisesti että suhteessa tuotantoon ja kulutukseen) ja pienimmät tappiot vuonna 2012 (jolloin tuontimäärä Intiasta oli suurimmillaan sekä absoluuttisesti että suhteessa tuotantoon ja kulutukseen). Samalla tavalla kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan rahoitustilanne heikkeni tutkimusajanjaksolla, mutta Intiasta tulevan tuonnin määrä väheni sekä absoluuttisesti että suhteessa tuotantoon ja kulutukseen verrattuna vuoteen 2013.

Taulukko 11

Taulukko 11

Tuonti- ja myyntimäärä (tonnia), markkinaosuus ja kannattavuus

Tuonti- ja myyntimäärä (tonnia), markkinaosuus ja kannattavuus

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla

198 000 –263 000

218 000 –289 000

212 000 –281 000

189 000 –251 000

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

107

107

96

96

Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä

174 000 –231 000

237 000 –314 000

226 000 –299 000

195 000 –259 000

Indeksi

Indeksi

100

100

136

136

130

130

112

112

Unionin tuotannonalan markkinaosuus

21–28 %

24–32 %

24–32 %

22–29 %

Indeksi

Indeksi

100

100

117

117

116

116

107

107

Intiasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

18–24 %

26–35 %

26–34 %

23–30 %

Indeksi

Indeksi

100

100

145

145

140

140

126

126

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

– 10 % – 8 %

– 3 % – 1 %

– 6 % – 4 %

– 8 % – 6 %

Indeksi

Indeksi

100

100

843

843

194

194

124

124

Lähde:

Lähde:

Eurostatin tiedot yhdistettynä ”ei täsmennettyä” tuontia koskeviin tietoihin ja kyselyvastaukset.

| (122) | Valituksen tekijä selitti tuonnin määrän ja kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kannattavuuden välisen vastakkaisen suuntauksen seuraavasti. Yhdessä jäsenvaltiossa vuonna 2011 esiintyneiden poikkeuksellisten energiakustannusten vuoksi yhden unionin tuottajan tappiot olivat vuonna 2011 suuremmat kuin vuonna 2012, jolloin energiakustannukset alenivat. Ilman tällaisia poikkeuksellisia energiakustannuksia vuonna 2011 suuntaukset olisivat osoittaneet, että suurimmat tappiot kahdelle yhteistyössä toimineelle unionin tuottajalle aiheutuivat tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(122)

Valituksen tekijä selitti tuonnin määrän ja kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kannattavuuden välisen vastakkaisen suuntauksen seuraavasti. Yhdessä jäsenvaltiossa vuonna 2011 esiintyneiden poikkeuksellisten energiakustannusten vuoksi yhden unionin tuottajan tappiot olivat vuonna 2011 suuremmat kuin vuonna 2012, jolloin energiakustannukset alenivat. Ilman tällaisia poikkeuksellisia energiakustannuksia vuonna 2011 suuntaukset olisivat osoittaneet, että suurimmat tappiot kahdelle yhteistyössä toimineelle unionin tuottajalle aiheutuivat tutkimusajanjaksolla.

| (123) | Komissio hyväksyi sen, että vuonna 2011 toiselle yhteistyössä toimineelle unionin tuottajalle aiheutui poikkeuksellisia energiakustannuksia. Senkin jälkeen, kun tuotantokustannuksiin ja kannattavuuteen on tehty oikaisuja kyseisen vuoden osalta, vastakkainen suuntaus on kuitenkin edelleen sama. Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan suurimmat tappiot (jotka esiintyivät tutkimusajanjaksolla) osuvat ajallisesti yhteen Intiasta tulevan tuonnin määrän vähenemisen kanssa – sekä absoluuttisesti että suhteessa unionin tuotantoon ja kulutukseen. |
| --- | --- |

(123)

Komissio hyväksyi sen, että vuonna 2011 toiselle yhteistyössä toimineelle unionin tuottajalle aiheutui poikkeuksellisia energiakustannuksia. Senkin jälkeen, kun tuotantokustannuksiin ja kannattavuuteen on tehty oikaisuja kyseisen vuoden osalta, vastakkainen suuntaus on kuitenkin edelleen sama. Kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan suurimmat tappiot (jotka esiintyivät tutkimusajanjaksolla) osuvat ajallisesti yhteen Intiasta tulevan tuonnin määrän vähenemisen kanssa – sekä absoluuttisesti että suhteessa unionin tuotantoon ja kulutukseen.

| (124) | Lisäksi valituksen tekijä väitti, että vuosikohtainen analyysi (polkumyyntituonnin kehitys verrattuna tuloksen heikkenemiseen vuosittain) ei ole paikkansapitävä hyödykemarkkinoilla, ja ehdotti, että analyysin perustana käytettäisiin suuntauksia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä seuraavassa esitettävän menetelmän mukaisesti. Ensinnäkin valituksen tekijä laski unionissa todellisena pitämänsä piimangaanin kulutuksen prosenttiosuutena unionin teräksen tuotannosta (olettaen että terästonnin tuottamisen tarvitaan vakiomäärä piimangaania) ja totesi, että todellinen kulutus pysyi suhteellisen vakaana tammikuun 2011 ja huhtikuun 2013 välisellä kaudella. Toiseksi valituksen tekijä laski piimangaanin ilmeisen kulutuksen unionissa samalla kaudella kotimarkkinatuotantona, johon on lisätty tuonti ja josta on vähennetty vienti, ja totesi, että ilmeinen kulutus lisääntyi merkittävästi Intiasta tulevan tuonnin lisääntymisen vuoksi. Kolmanneksi valituksen tekijä katsoi, että todellisen ja ilmeisen kulutuksen välinen ero johtui Intiasta tulevan tuonnin kerryttämisestä varastoihin vuodesta 2011 huhtikuuhun 2013. Lopuksi valituksen tekijä katsoi, että ylimääräiset kerrytetyt varastot saatettiin unionin markkinoille huhtikuusta 2013 lähtien, mikä johti ylitarjontaan ja hintojen alentamispaineeseen, vaikka tuonti Intiasta väheni samaan aikaan. |
| --- | --- |

(124)

Lisäksi valituksen tekijä väitti, että vuosikohtainen analyysi (polkumyyntituonnin kehitys verrattuna tuloksen heikkenemiseen vuosittain) ei ole paikkansapitävä hyödykemarkkinoilla, ja ehdotti, että analyysin perustana käytettäisiin suuntauksia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä seuraavassa esitettävän menetelmän mukaisesti. Ensinnäkin valituksen tekijä laski unionissa todellisena pitämänsä piimangaanin kulutuksen prosenttiosuutena unionin teräksen tuotannosta (olettaen että terästonnin tuottamisen tarvitaan vakiomäärä piimangaania) ja totesi, että todellinen kulutus pysyi suhteellisen vakaana tammikuun 2011 ja huhtikuun 2013 välisellä kaudella. Toiseksi valituksen tekijä laski piimangaanin ilmeisen kulutuksen unionissa samalla kaudella kotimarkkinatuotantona, johon on lisätty tuonti ja josta on vähennetty vienti, ja totesi, että ilmeinen kulutus lisääntyi merkittävästi Intiasta tulevan tuonnin lisääntymisen vuoksi. Kolmanneksi valituksen tekijä katsoi, että todellisen ja ilmeisen kulutuksen välinen ero johtui Intiasta tulevan tuonnin kerryttämisestä varastoihin vuodesta 2011 huhtikuuhun 2013. Lopuksi valituksen tekijä katsoi, että ylimääräiset kerrytetyt varastot saatettiin unionin markkinoille huhtikuusta 2013 lähtien, mikä johti ylitarjontaan ja hintojen alentamispaineeseen, vaikka tuonti Intiasta väheni samaan aikaan.

| (125) | Komissio laski piimangaanin unionin kulutuksen kotimarkkinamyynnin ja tuonnin summana. Valituksen tekijä ei selittänyt, miksi tätä menetelmää ei voida pitää tarkkana. Unionin kulutuksen suuntaus oli laskeva tarkastelujaksolla ja noudatteli piimangaanin kysynnän vähenemisen globaalia suuntausta. Komission mukaan sekä kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan myynti että tuonti kaikista kolmansista maista väheni tarkastelujaksolla. Tuontiin kaikista kolmansista maista vaikutti kuitenkin voimakkaammin kulutuksen väheneminen, kun taas kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa onnistui säilyttämään markkinaosuutensa. Tarkasteltaessa kaikista kolmansista maista tulevaa tuontia Intiasta tuleva tuonti lisääntyi vuonna 2012 ja väheni myöhemmin, kun taas muista kolmansista maista tuleva tuonti väheni vuonna 2012 ja lisääntyi myöhemmin. |
| --- | --- |

(125)

Komissio laski piimangaanin unionin kulutuksen kotimarkkinamyynnin ja tuonnin summana. Valituksen tekijä ei selittänyt, miksi tätä menetelmää ei voida pitää tarkkana. Unionin kulutuksen suuntaus oli laskeva tarkastelujaksolla ja noudatteli piimangaanin kysynnän vähenemisen globaalia suuntausta. Komission mukaan sekä kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan myynti että tuonti kaikista kolmansista maista väheni tarkastelujaksolla. Tuontiin kaikista kolmansista maista vaikutti kuitenkin voimakkaammin kulutuksen väheneminen, kun taas kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa onnistui säilyttämään markkinaosuutensa. Tarkasteltaessa kaikista kolmansista maista tulevaa tuontia Intiasta tuleva tuonti lisääntyi vuonna 2012 ja väheni myöhemmin, kun taas muista kolmansista maista tuleva tuonti väheni vuonna 2012 ja lisääntyi myöhemmin.

| (126) | Komissio katsoo, että valituksen tekijän väitettä, jonka mukaan Intiasta tuleva tuonti vaikutti valtavaan varastojen kerryttämiseen, ei perusteltu riittävästi. Intiasta tulevan piimangaanin tuonnista ja kulutuksesta ajan mittaan ei esitetty mitään tilastotietoja. Näin ollen ei osoitettu, että unionin myyntimäärään ja -hintoihin tutkimusajanjaksolla kohdistunut paine olisi johtunut Intiasta kahden edeltävän vuoden aikana tulleen tuonnin vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(126)

Komissio katsoo, että valituksen tekijän väitettä, jonka mukaan Intiasta tuleva tuonti vaikutti valtavaan varastojen kerryttämiseen, ei perusteltu riittävästi. Intiasta tulevan piimangaanin tuonnista ja kulutuksesta ajan mittaan ei esitetty mitään tilastotietoja. Näin ollen ei osoitettu, että unionin myyntimäärään ja -hintoihin tutkimusajanjaksolla kohdistunut paine olisi johtunut Intiasta kahden edeltävän vuoden aikana tulleen tuonnin vaikutuksesta.

| (127) | Valituksen tekijän toimittamien tietojen perusteella voitiin vain päätellä, että piimangaanin todellinen kulutus oli pienempää kuin ilmeinen kulutus maaliskuun 2011 ja maaliskuun 2012 välillä ja että nämä kerrytetyt varastot olisi saatettu markkinoille maaliskuusta 2012 lähtien, jolloin todellinen kulutus vaikuttaa olleen hieman suurempi kuin ilmeinen kulutus. Valituksen tekijän joulukuussa 2015 järjestetyssä kuulemisessa esittämän kaavion mukaan ylimääräiset varastot olisi absorboitu maaliskuun 2012 ja syyskuun 2013 välillä, eikä niillä olisi ollut vaikutusta tutkimusajanjakson aikana (lokakuun 2013 ja syyskuun 2014 välillä). Lisäksi tietojen yleisyyden vuoksi Intiasta tulevaa tuontia ei voitu erottaa muusta tuonnista. Sen vuoksi ei ole selvää, mikä olisi ollut väitetyn massiivisen varastojen kerryttämisen lähteenä: se olisi saattanut olla Intiasta tuleva tuonti mutta myös kolmansista maista tuleva tuonti ja jopa unionin tuotannonala, jonka varastoissa havaittiin merkittävää kasvua vuodesta 2011 (ks. taulukko 9). Kun lisäksi otetaan huomioon piimangaanin markkinoiden kehitys vuodesta 2011 (kulutuksen lasku yhdessä hintojen laskun kanssa, alle vuoden varastointiaika), vaikuttaa olevan vain vähän kaupallisia syitä sille, että vuonna 2011 ja sitä ennen väitetysti kerrytetyt massiiviset varastot olisi vapautettu unionin markkinoille vuoden 2013 lopulla ja vuonna 2014 (tutkimusajanjakson aikana). Sen vuoksi väite, jonka mukaan Intiasta tulevan tuonnin massiivisen kerryttämisen pitäisi muuttaa tutkimusajanjakson aikaisten tuontitietojen tulkintaa, hylättiin. |
| --- | --- |

(127)

Valituksen tekijän toimittamien tietojen perusteella voitiin vain päätellä, että piimangaanin todellinen kulutus oli pienempää kuin ilmeinen kulutus maaliskuun 2011 ja maaliskuun 2012 välillä ja että nämä kerrytetyt varastot olisi saatettu markkinoille maaliskuusta 2012 lähtien, jolloin todellinen kulutus vaikuttaa olleen hieman suurempi kuin ilmeinen kulutus. Valituksen tekijän joulukuussa 2015 järjestetyssä kuulemisessa esittämän kaavion mukaan ylimääräiset varastot olisi absorboitu maaliskuun 2012 ja syyskuun 2013 välillä, eikä niillä olisi ollut vaikutusta tutkimusajanjakson aikana (lokakuun 2013 ja syyskuun 2014 välillä). Lisäksi tietojen yleisyyden vuoksi Intiasta tulevaa tuontia ei voitu erottaa muusta tuonnista. Sen vuoksi ei ole selvää, mikä olisi ollut väitetyn massiivisen varastojen kerryttämisen lähteenä: se olisi saattanut olla Intiasta tuleva tuonti mutta myös kolmansista maista tuleva tuonti ja jopa unionin tuotannonala, jonka varastoissa havaittiin merkittävää kasvua vuodesta 2011 (ks. taulukko 9). Kun lisäksi otetaan huomioon piimangaanin markkinoiden kehitys vuodesta 2011 (kulutuksen lasku yhdessä hintojen laskun kanssa, alle vuoden varastointiaika), vaikuttaa olevan vain vähän kaupallisia syitä sille, että vuonna 2011 ja sitä ennen väitetysti kerrytetyt massiiviset varastot olisi vapautettu unionin markkinoille vuoden 2013 lopulla ja vuonna 2014 (tutkimusajanjakson aikana). Sen vuoksi väite, jonka mukaan Intiasta tulevan tuonnin massiivisen kerryttämisen pitäisi muuttaa tutkimusajanjakson aikaisten tuontitietojen tulkintaa, hylättiin.

6.1.1   Piimangaani, jonka mangaanipitoisuus on alhainen (enintään 50 %)

Piimangaani, jonka mangaanipitoisuus on alhainen (enintään 50 %)

| (128) | Tiedottavassa asiakirjassaan ja kaikille tiedossa oleville tuojille osoitetussa erillisessä pyynnössä komissio pyysi asianomaisia osapuolia toimittamaan tietoja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kuuluvan sellaisen piimangaanin tuonnista, jonka mangaanipitoisuus on alhainen (enintään 50 %), jotta voidaan arvioida tällaisen tuonnin määrä ja keskimääräinen hinta. Tarkoituksena oli selventää heikkolaatuisen piimangaanin käytön (sellaisenaan tai sekoittamisen jälkeen) tekninen ja taloudellinen toteutettavuus ja sen vaikutus unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(128)

Tiedottavassa asiakirjassaan ja kaikille tiedossa oleville tuojille osoitetussa erillisessä pyynnössä komissio pyysi asianomaisia osapuolia toimittamaan tietoja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kuuluvan sellaisen piimangaanin tuonnista, jonka mangaanipitoisuus on alhainen (enintään 50 %), jotta voidaan arvioida tällaisen tuonnin määrä ja keskimääräinen hinta. Tarkoituksena oli selventää heikkolaatuisen piimangaanin käytön (sellaisenaan tai sekoittamisen jälkeen) tekninen ja taloudellinen toteutettavuus ja sen vaikutus unionin markkinoilla.

| (129) | Komissio ei saanut tuojilta mitään huomautuksia mutta sai muilta asianomaisilta osapuolilta palautetta. |
| --- | --- |

(129)

Komissio ei saanut tuojilta mitään huomautuksia mutta sai muilta asianomaisilta osapuolilta palautetta.

| (130) | Yksi intialainen tuottaja totesi, että piimangaani, jonka mangaanipitoisuus on alhainen, on heikompilaatuinen tuote, jota sen vuoksi myydään alemmalla hinnalla. Jos sen hintaa kuitenkin oikaistaan alemman mangaanipitoisuuden huomioon ottamiseksi, oikaistu hinta on täysin samassa linjassa vakiolaatuisen piimangaanin hinnan kanssa. Sama asianomainen osapuoli lisäsi, että tällaisen heikompilaatuisen piimangaanin tuonti unioniin on vähäistä, minkä vuoksi se ei voi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(130)

Yksi intialainen tuottaja totesi, että piimangaani, jonka mangaanipitoisuus on alhainen, on heikompilaatuinen tuote, jota sen vuoksi myydään alemmalla hinnalla. Jos sen hintaa kuitenkin oikaistaan alemman mangaanipitoisuuden huomioon ottamiseksi, oikaistu hinta on täysin samassa linjassa vakiolaatuisen piimangaanin hinnan kanssa. Sama asianomainen osapuoli lisäsi, että tällaisen heikompilaatuisen piimangaanin tuonti unioniin on vähäistä, minkä vuoksi se ei voi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (131) | Eräs toinen intialaisten tuottajien ryhmä totesi, että heikkolaatuista piimangaania voidaan käyttää sellaisenaan valokaariuuneissa tai se voidaan sekoittaa korkeampilaatuiseen piimangaaniin, jotta saadaan vakiolaadun tuote, eikä yksinomaan piimangaania, jonka rautapitoisuus on 72 prosenttia (tyypillisesti Ukrainasta tuleva tuote). Tämä ryhmä huomautti, että valituksen tekijän toimittama teknistä toteutettavuutta koskeva tutkimus ei sulkenut pois sekoittamisen teknistä toteutettavuutta. Ryhmä tunnusti, että sekoittamiseen liittyy lisäkustannuksia muttei valituksen tekijän esittämän tasoisia. Ryhmä oli samaa mieltä siitä, että tämäntyyppistä piimangaania myydään alemmalla hinnalla alhaisen mangaanipitoisuuden vuoksi, ja tästä syystä hintavertailu vakiolaatuiseen piimangaaniin nähden olisi tehtävä pro rata -oikaisun jälkeen, joka osoittaisi samanlaiset hinnat. |
| --- | --- |

(131)

Eräs toinen intialaisten tuottajien ryhmä totesi, että heikkolaatuista piimangaania voidaan käyttää sellaisenaan valokaariuuneissa tai se voidaan sekoittaa korkeampilaatuiseen piimangaaniin, jotta saadaan vakiolaadun tuote, eikä yksinomaan piimangaania, jonka rautapitoisuus on 72 prosenttia (tyypillisesti Ukrainasta tuleva tuote). Tämä ryhmä huomautti, että valituksen tekijän toimittama teknistä toteutettavuutta koskeva tutkimus ei sulkenut pois sekoittamisen teknistä toteutettavuutta. Ryhmä tunnusti, että sekoittamiseen liittyy lisäkustannuksia muttei valituksen tekijän esittämän tasoisia. Ryhmä oli samaa mieltä siitä, että tämäntyyppistä piimangaania myydään alemmalla hinnalla alhaisen mangaanipitoisuuden vuoksi, ja tästä syystä hintavertailu vakiolaatuiseen piimangaaniin nähden olisi tehtävä pro rata -oikaisun jälkeen, joka osoittaisi samanlaiset hinnat.

pro rata

| (132) | Valituksen tekijä väitti, että heikkolaatuista piimangaania ei käytetä sellaisenaan unionin terästehtaissa ja että niiden asiakkaat eivät ottaisi erilaatuisten piimangaanien sekoittamiseen liittyvää riskiä laatusyistä. Valituksen tekijä väitti myös, että tämä heikompilaatuinen tuote on tilapäinen ilmiö, joka ei ole ollut niille aiheutuneen vahingon syynä. |
| --- | --- |

(132)

Valituksen tekijä väitti, että heikkolaatuista piimangaania ei käytetä sellaisenaan unionin terästehtaissa ja että niiden asiakkaat eivät ottaisi erilaatuisten piimangaanien sekoittamiseen liittyvää riskiä laatusyistä. Valituksen tekijä väitti myös, että tämä heikompilaatuinen tuote on tilapäinen ilmiö, joka ei ole ollut niille aiheutuneen vahingon syynä.

6.1.2   Polkumyyntituonnin vaikutus hintoihin

Polkumyyntituonnin vaikutus hintoihin

| (133) | Polkumyyntituonnin vaikutuksista hintoihin komissio havaitsi, että Intiasta polkumyynnillä tulevan piimangaanin tuonnin keskimääräinen hinta ja kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan hinnat laskivat tarkastelujaksolla. Hintojen alittavuutta ei kuitenkaan juurikaan havaittu, kuten 77 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin. |
| --- | --- |

(133)

Polkumyyntituonnin vaikutuksista hintoihin komissio havaitsi, että Intiasta polkumyynnillä tulevan piimangaanin tuonnin keskimääräinen hinta ja kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan hinnat laskivat tarkastelujaksolla. Hintojen alittavuutta ei kuitenkaan juurikaan havaittu, kuten 77 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin.

6.2   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (134) | Komissio päätteli, että kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan vaikean taloudellisen tilanteen ja Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän kasvun välillä ei ollut ajallista yhteyttä. Tutkimuksessa vahvistettiin vastakkainen suuntaus polkumyyntituonnin määrän kasvun ja kahdelle yhteistyössä toimineelle unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon välillä. Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla, mutta vain [18–24] prosentista [23–30] prosenttiin. Markkinaosuus ei osoittanut jatkuvasti kasvavaa suuntausta eivätkä hinnat alittaneet unionin tuotannonalan hintoja tai alittivat ne vain niukasti. |
| --- | --- |

(134)

Komissio päätteli, että kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan vaikean taloudellisen tilanteen ja Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän kasvun välillä ei ollut ajallista yhteyttä. Tutkimuksessa vahvistettiin vastakkainen suuntaus polkumyyntituonnin määrän kasvun ja kahdelle yhteistyössä toimineelle unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon välillä. Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla, mutta vain [18–24] prosentista [23–30] prosenttiin. Markkinaosuus ei osoittanut jatkuvasti kasvavaa suuntausta eivätkä hinnat alittaneet unionin tuotannonalan hintoja tai alittivat ne vain niukasti.

| (135) | Kun otetaan huomioon, että yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien taloudellisen tilanteen heikkenemisen ja Intiasta polkumyynnillä tulevan piimangaanin tuonnin määrän ja markkinaosuuden suuntausten välillä ei ole ajallista yhteyttä, komissio päätteli, että polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen ei voida pitää merkittävänä perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Näissä olosuhteissa ei voitu osoittaa, että Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja/tai hinta olisivat olleet vastuussa kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan vahingollisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

(135)

Kun otetaan huomioon, että yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien taloudellisen tilanteen heikkenemisen ja Intiasta polkumyynnillä tulevan piimangaanin tuonnin määrän ja markkinaosuuden suuntausten välillä ei ole ajallista yhteyttä, komissio päätteli, että polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen ei voida pitää merkittävänä perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Näissä olosuhteissa ei voitu osoittaa, että Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja/tai hinta olisivat olleet vastuussa kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan vahingollisesta tilanteesta.

| (136) | Koska polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan vahingollisen tilanteen välistä syy-yhteyttä ei voitu vahvistaa, viitehinnan alittavuuden laskelmia ei ollut tarpeen paljastaa, koska ne ovat merkityksellisiä vain määritettäessä toimenpiteiden tasoa. Sen vuoksi komissio hylkäsi valituksen tekijän väitteen, jonka mukaan komissio ei laskenut viitehintojen alittavuutta eikä paljastanut sen tasoa. |
| --- | --- |

(136)

Koska polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan vahingollisen tilanteen välistä syy-yhteyttä ei voitu vahvistaa, viitehinnan alittavuuden laskelmia ei ollut tarpeen paljastaa, koska ne ovat merkityksellisiä vain määritettäessä toimenpiteiden tasoa. Sen vuoksi komissio hylkäsi valituksen tekijän väitteen, jonka mukaan komissio ei laskenut viitehintojen alittavuutta eikä paljastanut sen tasoa.

7.   MUUT TEKIJÄT

MUUT TEKIJÄT

| (137) | Komissio ei siis kyennyt vahvistamaan syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin välille (ks. 135 kappale). Sen vuoksi ei ollut tarpeen tehdä päätelmiä muiden tekijöiden vaikutuksesta unionin tuotannonalan tilanteeseen, kuten perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdassa säädetään. Muitakin tekijöitä kuitenkin tarkasteltiin, jotta asiasta saatiin täydellinen kuva, kuten jäljempänä olevassa jaksossa esitetään. |
| --- | --- |

(137)

Komissio ei siis kyennyt vahvistamaan syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin välille (ks. 135 kappale). Sen vuoksi ei ollut tarpeen tehdä päätelmiä muiden tekijöiden vaikutuksesta unionin tuotannonalan tilanteeseen, kuten perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdassa säädetään. Muitakin tekijöitä kuitenkin tarkasteltiin, jotta asiasta saatiin täydellinen kuva, kuten jäljempänä olevassa jaksossa esitetään.

| (138) | Valituksen tekijä väitti, että komissio teki metodologisen virheen arvioidessaan, että muiden tekijöiden aiheuttama mahdollinen vahinko voi jollakin tavalla lieventää sitä seikkaa, että polkumyyntituonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa. Valituksen tekijä väitti myös, että komissio on hyödyntänyt muita tekijöitä, kuten muualta kuin Intiasta tulevaa tuontia ja FerroAtlantican markkinatilannetta, vain päättääkseen asian käsittelyn. |
| --- | --- |

(138)

Valituksen tekijä väitti, että komissio teki metodologisen virheen arvioidessaan, että muiden tekijöiden aiheuttama mahdollinen vahinko voi jollakin tavalla lieventää sitä seikkaa, että polkumyyntituonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa. Valituksen tekijä väitti myös, että komissio on hyödyntänyt muita tekijöitä, kuten muualta kuin Intiasta tulevaa tuontia ja FerroAtlantican markkinatilannetta, vain päättääkseen asian käsittelyn.

| (139) | Koska syy-yhteyttä ei voitu vahvistaa, muiden tekijöiden mahdollista vaikutusta unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon ei ollut enää syytä tarkastella. Muita tekijöitä kuvataan 7.1–7.4 kohdassa tekemättä päätelmiä niiden mahdollisesta vaikutuksesta vahinkoon. Koska syy-yhteyttä ei ollut, muiden tekijöiden analyysillä ei ole vaikutusta polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskeviin päätelmiin. Sen vuoksi komissio hylkäsi nämä väitteet. |
| --- | --- |

(139)

Koska syy-yhteyttä ei voitu vahvistaa, muiden tekijöiden mahdollista vaikutusta unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon ei ollut enää syytä tarkastella. Muita tekijöitä kuvataan 7.1–7.4 kohdassa tekemättä päätelmiä niiden mahdollisesta vaikutuksesta vahinkoon. Koska syy-yhteyttä ei ollut, muiden tekijöiden analyysillä ei ole vaikutusta polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskeviin päätelmiin. Sen vuoksi komissio hylkäsi nämä väitteet.

7.1   Kolmansista maista tuleva tuonti

Kolmansista maista tuleva tuonti

| (140) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä määritettiin Eurostatin tietojen perusteella ja ottamalla huomioon kaikki tuontijärjestelmät, mukaan luettuna sisäinen jalostusmenettely. Merkittävä tuontimäärä oli peräisin maista ja alueilta, ”joita ei täsmennetä kaupallisista tai sotilaallisista syistä kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa”. Yhden jäsenvaltion tulliviranomaisten avustuksella komissio kykeni erittelemään osan tästä määrästä alkuperämaan perusteella. Tämän ”ei täsmennetyn” tuonnin osoittaminen eri alkuperämaihin ei muuta merkittävästi tuonnin yleistä suuntausta. Tähän tuontiin liittyvien luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi tuontia koskevat luvut esitetään kuitenkin vaihteluväleinä seuraavassa:

  Taulukko 12


  Tuonti kolmansista maista (tonnia)











  Maa | | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norja | Määrä | 144 000 –191 000 | 188 000 –250 000 | 138 000 –185 000 | 147 000 –195 000 |
| Indeksi | 100 | 131 | 96 | 102 |
| Markkinaosuus | 15 % – 20 % | 21 % – 28 % | 16 % – 21 % | 17 % – 23 % |
| Indeksi | 100 | 139 | 104 | 115 |
| Ukraina | Määrä | 170 000 –226 000 | 102 000 –135 000 | 104 000 –137 000 | 111 000 –147 000 |
| Indeksi | 100 | 60 | 61 | 65 |
| Markkinaosuus | 18 % – 24 % | 11 % – 15 % | 12 % – 16 % | 13 % – 17 % |
| Indeksi | 100 | 64 | 66 | 73 |
| Etelä-Afrikka | Määrä | 111 000 –147 000 | 14 000 –19 000 | 32 000 –43 000 | 70 000 –93 000 |
| Indeksi | 100 | 13 | 29 | 64 |
| Markkinaosuus | 12 % – 15 % | 2 % – 2 % | 4 % – 5 % | 8 % – 11 % |
| Indeksi | 100 | 14 | 32 | 71 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä Intiaa lukuun ottamatta | Määrä | 510 000 –670 000 | 370 000 –490 000 | 370 000 –500 000 | 400 000 –530 000 |
| Indeksi | 100 | 73 | 74 | 79 |
| Markkinaosuus | 50 % – 70 % | 40 % – 50 % | 40 % – 60 % | 50 % – 60 % |
| Indeksi | 100 | 78 | 80 | 89 |
| Keskimääräinen hinta | 903–1 197 | 829–1 100 | 778–1 032 | 733–971 |
| Indeksi | 100 | 92 | 86 | 81 |
| Lähde: | Eurostatin tiedot yhdistettynä ”ei täsmennettyä” tuontia koskeviin tietoihin. |

(140)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä määritettiin Eurostatin tietojen perusteella ja ottamalla huomioon kaikki tuontijärjestelmät, mukaan luettuna sisäinen jalostusmenettely. Merkittävä tuontimäärä oli peräisin maista ja alueilta, ”joita ei täsmennetä kaupallisista tai sotilaallisista syistä kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa”. Yhden jäsenvaltion tulliviranomaisten avustuksella komissio kykeni erittelemään osan tästä määrästä alkuperämaan perusteella. Tämän ”ei täsmennetyn” tuonnin osoittaminen eri alkuperämaihin ei muuta merkittävästi tuonnin yleistä suuntausta. Tähän tuontiin liittyvien luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi tuontia koskevat luvut esitetään kuitenkin vaihteluväleinä seuraavassa:

Taulukko 12

Taulukko 12

Tuonti kolmansista maista (tonnia)

Tuonti kolmansista maista (tonnia)

Maa

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Norja

Määrä

144 000 –191 000

188 000 –250 000

138 000 –185 000

147 000 –195 000

Indeksi

Indeksi

100

100

131

131

96

96

102

102

Markkinaosuus

15 % – 20 %

21 % – 28 %

16 % – 21 %

17 % – 23 %

Indeksi

Indeksi

100

100

139

139

104

104

115

115

Ukraina

Määrä

170 000 –226 000

102 000 –135 000

104 000 –137 000

111 000 –147 000

Indeksi

Indeksi

100

100

60

60

61

61

65

65

Markkinaosuus

18 % – 24 %

11 % – 15 %

12 % – 16 %

13 % – 17 %

Indeksi

Indeksi

100

100

64

64

66

66

73

73

Etelä-Afrikka

Määrä

111 000 –147 000

14 000 –19 000

32 000 –43 000

70 000 –93 000

Indeksi

Indeksi

100

100

13

13

29

29

64

64

Markkinaosuus

12 % – 15 %

2 % – 2 %

4 % – 5 %

8 % – 11 %

Indeksi

Indeksi

100

100

14

14

32

32

71

71

Kaikki kolmannet maat yhteensä Intiaa lukuun ottamatta

Määrä

510 000 –670 000

370 000 –490 000

370 000 –500 000

400 000 –530 000

Indeksi

Indeksi

100

100

73

73

74

74

79

79

Markkinaosuus

50 % – 70 %

40 % – 50 %

40 % – 60 %

50 % – 60 %

Indeksi

Indeksi

100

100

78

78

80

80

89

89

Keskimääräinen hinta

903–1 197

829–1 100

778–1 032

733–971

Indeksi

Indeksi

100

100

92

92

86

86

81

81

Lähde:

Lähde:

Eurostatin tiedot yhdistettynä ”ei täsmennettyä” tuontia koskeviin tietoihin.

| (141) | Unioniin tuodaan piimangaania myös useista muista maista. Intian lisäksi on kolme (määrällisesti) suurta viejämaata: Norja, Etelä-Afrikka ja Ukraina. Neljän suurimman maan osuus unioniin tulevasta kaikesta tuonnista on noin 90 prosenttia ja niiden markkinaosuus on noin 70 prosenttia. Norjan markkinaosuus on noin [17–23] prosenttia. Yksi piimangaanin norjalainen tuottaja on etuyhteydessä yhteen unionin tuottajaan (Comilog Dunkerque/Eramet). |
| --- | --- |

(141)

Unioniin tuodaan piimangaania myös useista muista maista. Intian lisäksi on kolme (määrällisesti) suurta viejämaata: Norja, Etelä-Afrikka ja Ukraina. Neljän suurimman maan osuus unioniin tulevasta kaikesta tuonnista on noin 90 prosenttia ja niiden markkinaosuus on noin 70 prosenttia. Norjan markkinaosuus on noin [17–23] prosenttia. Yksi piimangaanin norjalainen tuottaja on etuyhteydessä yhteen unionin tuottajaan (Comilog Dunkerque/Eramet).

| (142) | Muista kolmansista maista kuin Intiasta unioniin tulevan tuonnin määrä noudatteli vastakkaista suuntausta Intiasta tulevaan tuontiin nähden. Tämä tuonti väheni vuosina 2012 ja 2013 vuoteen 2011 verrattuna mutta lisääntyi tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(142)

Muista kolmansista maista kuin Intiasta unioniin tulevan tuonnin määrä noudatteli vastakkaista suuntausta Intiasta tulevaan tuontiin nähden. Tämä tuonti väheni vuosina 2012 ja 2013 vuoteen 2011 verrattuna mutta lisääntyi tutkimusajanjakson aikana.

| (143) | Eurostatin tietojen mukaan kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin, ja niiden suuntaus oli laskeva tarkastelujaksolla. Eurostatin tietoja ei kuitenkaan ole eritelty laatuluokkien ja tuotelajien mukaan, minkä vuoksi keskenään samankaltaisten tuotteiden vertailu ei ole mahdollista. |
| --- | --- |

(143)

Eurostatin tietojen mukaan kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin, ja niiden suuntaus oli laskeva tarkastelujaksolla. Eurostatin tietoja ei kuitenkaan ole eritelty laatuluokkien ja tuotelajien mukaan, minkä vuoksi keskenään samankaltaisten tuotteiden vertailu ei ole mahdollista.

| (144) | Valituksen tekijä selitti, että Ukrainasta, Etelä-Afrikasta ja Norjasta tulevan tuonnin vähentyminen vuonna 2012 ei johtunut Intiasta tulevan tuonnin lisääntymisestä vaan kunkin maan erityisolosuhteista. |
| --- | --- |

(144)

Valituksen tekijä selitti, että Ukrainasta, Etelä-Afrikasta ja Norjasta tulevan tuonnin vähentyminen vuonna 2012 ei johtunut Intiasta tulevan tuonnin lisääntymisestä vaan kunkin maan erityisolosuhteista.

| (145) | Komissio otti huomioon valituksen tekijän selitykset tietyistä kolmansista maista tulevan tuonnin lisääntymisestä ja vähenemisestä. Se, että yhteistyössä toimineet kaksi unionin tuottajaa säilyttivät markkinaosuutensa, osoittaa kuitenkin, että kolmannet maat kilpailivat keskenään säilyttääkseen myyntinsä ja markkinaosuutensa unionissa, eikä se vaikuttanut yhteistyössä toimineiden kahden unionin tuottajan myyntimäärään ja markkinaosuuteen. |
| --- | --- |

(145)

Komissio otti huomioon valituksen tekijän selitykset tietyistä kolmansista maista tulevan tuonnin lisääntymisestä ja vähenemisestä. Se, että yhteistyössä toimineet kaksi unionin tuottajaa säilyttivät markkinaosuutensa, osoittaa kuitenkin, että kolmannet maat kilpailivat keskenään säilyttääkseen myyntinsä ja markkinaosuutensa unionissa, eikä se vaikuttanut yhteistyössä toimineiden kahden unionin tuottajan myyntimäärään ja markkinaosuuteen.

7.2   Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

| (146) | Kahden unionin tuottajan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientitoiminta | 2011 | 2012 | 2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (tonnia) | 2 100 –2 800 | 2 900 –3 800 | 3 200 –4 300 | 5 200 –6 800 |
| Indeksi | 100 | 136 | 151 | 243 |
| Keskimääräinen hinta | 800–1 100 | 800–1 100 | 700–900 | 700–900 |
| Indeksi | 100 | 96 | 85 | 84 |
| Lähde: | Kyselyvastaukset |

(146)

Kahden unionin tuottajan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientitoiminta

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientitoiminta

2011

2012

2013

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä (tonnia)

2 100 –2 800

2 900 –3 800

3 200 –4 300

5 200 –6 800

Indeksi

Indeksi

100

100

136

136

151

151

243

243

Keskimääräinen hinta

800–1 100

800–1 100

700–900

700–900

Indeksi

Indeksi

100

100

96

96

85

85

84

84

Lähde:

Lähde:

Kyselyvastaukset

| (147) | Yhteistyössä toimineet kaksi unionin tuottajaa yli kaksinkertaistivat myyntinsä unionin ulkopuolelle tarkastelujaksolla, vaikkakaan määrät eivät ole erityisen merkittäviä absoluuttisesti mitattuna. |
| --- | --- |

(147)

Yhteistyössä toimineet kaksi unionin tuottajaa yli kaksinkertaistivat myyntinsä unionin ulkopuolelle tarkastelujaksolla, vaikkakaan määrät eivät ole erityisen merkittäviä absoluuttisesti mitattuna.

| (148) | Etuyhteydettömille osapuolille kolmansissa maissa suuntautuvan myynnin keskimääräinen hinta aleni samassa linjassa unionin markkinahintojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(148)

Etuyhteydettömille osapuolille kolmansissa maissa suuntautuvan myynnin keskimääräinen hinta aleni samassa linjassa unionin markkinahintojen mukaisesti.

7.3   Teräksen tuotannon kehittyminen ja liikatarjonta

Teräksen tuotannon kehittyminen ja liikatarjonta

| (149) | Useat asianomaiset osapuolet vahvistivat kommenteissaan, että yksi globaalin talouden taantuman seurauksista unionissa oli teräksen tuotannon väheneminen. Koska piimangaania käytetään ensisijaisesti teräksen tuotannossa, tällä oli suora ja välitön vaikutus piimangaanin kulutukseen. |
| --- | --- |

(149)

Useat asianomaiset osapuolet vahvistivat kommenteissaan, että yksi globaalin talouden taantuman seurauksista unionissa oli teräksen tuotannon väheneminen. Koska piimangaania käytetään ensisijaisesti teräksen tuotannossa, tällä oli suora ja välitön vaikutus piimangaanin kulutukseen.

| (150) | Useat asianomaiset osapuolet vahvistivat kommenteissaan, että piimangaanin maailmanlaajuinen tuotanto ei vähentynyt kulutuksen vähenemisen mukaisesti. Ne totesivat, että piimangaanin markkinahinta liittyy kysynnän ja tarjonnan tasapainoon, kuten kaikkien hyödykkeiden osalta. Tämän seurauksena ylitarjonta sai aikaan piimangaanin hinnan laskun. Kokonaisuudessaan unionin tuotannonala kasvatti kapasiteettiaan vuodesta 2011 vuoteen 2012 ja pahensi näin tätä tilannetta. |
| --- | --- |

(150)

Useat asianomaiset osapuolet vahvistivat kommenteissaan, että piimangaanin maailmanlaajuinen tuotanto ei vähentynyt kulutuksen vähenemisen mukaisesti. Ne totesivat, että piimangaanin markkinahinta liittyy kysynnän ja tarjonnan tasapainoon, kuten kaikkien hyödykkeiden osalta. Tämän seurauksena ylitarjonta sai aikaan piimangaanin hinnan laskun. Kokonaisuudessaan unionin tuotannonala kasvatti kapasiteettiaan vuodesta 2011 vuoteen 2012 ja pahensi näin tätä tilannetta.

7.4   Unionin sisäinen kilpailu

Unionin sisäinen kilpailu

| (151) | Espanjalainen yritys FerroAtlantica ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Valituksen tekijän mukaan unionin suurimpana tuottajana FerroAtlantica on välttänyt Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän vahingon ja sen toiminta oli itse asiassa erittäin kannattavaa. FerroAtlantica on piimangaanin suurin tuottaja unionissa, se onnistui säilyttämään markkinaosuutensa koko tarkastelujakson ajan, ja se on suorassa kilpailussa yhteistyössä toimineiden kahden unionin tuottajan kanssa. |
| --- | --- |

(151)

Espanjalainen yritys FerroAtlantica ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Valituksen tekijän mukaan unionin suurimpana tuottajana FerroAtlantica on välttänyt Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän vahingon ja sen toiminta oli itse asiassa erittäin kannattavaa. FerroAtlantica on piimangaanin suurin tuottaja unionissa, se onnistui säilyttämään markkinaosuutensa koko tarkastelujakson ajan, ja se on suorassa kilpailussa yhteistyössä toimineiden kahden unionin tuottajan kanssa.

| (152) | Valituksen tekijä väitti, että FerroAtlantica ei olisi voinut vaikuttaa yhteistyössä toimineille kahdelle unionin tuottajalle aiheutuneeseen vahinkoon, koska se ei alittanut niiden hintoja eikä hankkinut markkinaosuutta niiden vahingoksi. Valituksen tekijä myös väitti, että FerroAtlantica ei ollut enää suojassa Intiasta tulevan tuonnin aiheuttamalta vahingolta, koska sen tilanne oli alkanut heikentyä vuoden 2015 alusta. |
| --- | --- |

(152)

Valituksen tekijä väitti, että FerroAtlantica ei olisi voinut vaikuttaa yhteistyössä toimineille kahdelle unionin tuottajalle aiheutuneeseen vahinkoon, koska se ei alittanut niiden hintoja eikä hankkinut markkinaosuutta niiden vahingoksi. Valituksen tekijä myös väitti, että FerroAtlantica ei ollut enää suojassa Intiasta tulevan tuonnin aiheuttamalta vahingolta, koska sen tilanne oli alkanut heikentyä vuoden 2015 alusta.

| (153) | Tämä väite liittyy tutkimusajanjakson jälkeisiin tapahtumiin, joita ei yleensä voida ottaa huomioon perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio ei myöskään havainnut mitään erityistä näkökohtaa, joka tekisi sen päätöksestä selvästi epäasianmukaisen, jos se jättäisi tämän väitteen huomiotta. Väite esitettiin varsin myöhäisessä vaiheessa tutkimusta, yli 11 kuukautta vireillepanon jälkeen, jolloin sitä ei enää kyetty tarkastamaan. Komissio katsoo joka tapauksessa, että suurimman unionin tuottajan läsnäolo markkinoilla vaikutti kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan myyntimäärän, hinnan ja markkinaosuuden kehittymiseen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(153)

Tämä väite liittyy tutkimusajanjakson jälkeisiin tapahtumiin, joita ei yleensä voida ottaa huomioon perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio ei myöskään havainnut mitään erityistä näkökohtaa, joka tekisi sen päätöksestä selvästi epäasianmukaisen, jos se jättäisi tämän väitteen huomiotta. Väite esitettiin varsin myöhäisessä vaiheessa tutkimusta, yli 11 kuukautta vireillepanon jälkeen, jolloin sitä ei enää kyetty tarkastamaan. Komissio katsoo joka tapauksessa, että suurimman unionin tuottajan läsnäolo markkinoilla vaikutti kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan myyntimäärän, hinnan ja markkinaosuuden kehittymiseen tutkimusajanjaksolla.

8.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (154) | Valituksen tekijä ja kaksi suurta terästuottajaa toimittivat unionin etua koskevia kommentteja. Koska Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välille ei vahvistettu syy-yhteyttä, unionin etua ei ole tarpeen tarkastella. |
| --- | --- |

(154)

Valituksen tekijä ja kaksi suurta terästuottajaa toimittivat unionin etua koskevia kommentteja. Koska Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välille ei vahvistettu syy-yhteyttä, unionin etua ei ole tarpeen tarkastella.

9.   MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

| (155) | Niiden päätelmien perusteella, jotka komissio teki perusasetuksen 9 artiklan mukaisesti polkumyynnistä, vahingosta ja syy-yhteydestä, menettely olisi päätettävä ottamatta toimenpiteitä käyttöön. |
| --- | --- |

(155)

Niiden päätelmien perusteella, jotka komissio teki perusasetuksen 9 artiklan mukaisesti polkumyynnistä, vahingosta ja syy-yhteydestä, menettely olisi päätettävä ottamatta toimenpiteitä käyttöön.

| (156) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin lopullisista päätelmistä ja aikeesta päättää menettely, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Niiden huomautuksia tarkasteltiin, mutta ne eivät muuttaneet edellä esitettyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

(156)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin lopullisista päätelmistä ja aikeesta päättää menettely, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Niiden huomautuksia tarkasteltiin, mutta ne eivät muuttaneet edellä esitettyjä päätelmiä.

| (157) | Asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(157)

Asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätetään Intiasta peräisin olevan piimangaanin tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  
  EUVL C 461, 20.12.2014, s. 25.

2

(3)  Valituksen avoimen version sivu 7, luku 3 ”Menettelyn kohteena oleva tuote”.

3

(4)  Esimerkiksi 8 päivänä syyskuuta 2015 annetussa tuomioistuimen tuomiossa asiassa C-511/13 P (Philips vs. neuvosto) tuomioistuin katsoi, että unionin tuotannon osuutta, joka on erittäin lähellä 50:tä prosenttia unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta, voidaan pitää pääosana tästä tuotannosta. Tuomioistuin selvensi, että perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa viitataan käsitteeseen unionin tuotannon ”pääosa” eikä käsitteeseen ”unionin tuotannon enemmistö” (72 kohta).

4

(5)  Esimerkiksi 22 päivänä huhtikuuta 2003 annetussa raportissaan (WT/DS/241/R Argentina – Definitive Anti-Dumping Duties on Poultry from Brazil, kohta 7.344) paneeli hyväksyi, että kotimarkkinoiden kokonaistuotannosta 46:ta prosenttia edustavan kotimaisen tuotannonalan voidaan katsoa muodostavan pääosan kotimaisesta tuotannonalasta.

5

---