# Eiropas Savienības L 91/2014

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2014.091.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 91 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 27. marts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2014.091.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 91

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 27. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 307/2014 (2014. gada 24. marts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 308/2014 (2014. gada 20. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (AĢIN)) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 309/2014 (2014. gada 20. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Aceite de la Comunitat Valenciana (ACVN)] | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 310/2014 (2014. gada 25. marts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 311/2014 (2014. gada 25. marts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 12 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 312/2014 (2014. gada 26. marts), ar ko izveido tīkla kodeksu gāzes balansēšanai pārvades tīklos (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 313/2014 (2014. gada 26. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Pecorino Sardo (ACVN)] | 36 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 314/2014 (2014. gada 26. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 38 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/169/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 24. marts), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/463/ES, ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu | 40 |
| | | 2014/170/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 24. marts), ar ko izveido NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 43 |
| | | 2014/171/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 24. marts), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Dānijas | 48 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 307/2014 (2014. gada 24. marts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 308/2014 (2014. gada 20. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (AĢIN))

Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 309/2014 (2014. gada 20. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Aceite de la Comunitat Valenciana (ACVN)]

9

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 310/2014 (2014. gada 25. marts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 311/2014 (2014. gada 25. marts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

12

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 312/2014 (2014. gada 26. marts), ar ko izveido tīkla kodeksu gāzes balansēšanai pārvades tīklos (
  1
  )

1

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 313/2014 (2014. gada 26. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Pecorino Sardo (ACVN)]

36

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 314/2014 (2014. gada 26. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

38

LĒMUMI

2014/169/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 24. marts), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/463/ES, ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu

40

2014/170/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 24. marts), ar ko izveido NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

43

2014/171/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 24. marts), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Dānijas

48

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2013/463/ES (2013. gada 13. septembris), ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Lēmumu 2013/236/ES (OV L 250, 20.9.2013.) | 49 |
| | * | Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 383/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam (OV L 118, 13.5.2009.) | 49 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2013/463/ES (2013. gada 13. septembris), ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Lēmumu 2013/236/ES (OV L 250, 20.9.2013.)

(OV L 250, 20.9.2013.)

49

*

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 383/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam (OV L 118, 13.5.2009.)

(OV L 118, 13.5.2009.)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 307/2014

(2014. gada 24. marts),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 3,1 % līdz 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (2) konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 3,1 % līdz 12,9 %.

| (2) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) grozīja spēkā esošos pasākumus attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju, un tādējādi “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme pēc tam bija no 3,1 % līdz 14,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 (3) grozīja spēkā esošos pasākumus attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju, un tādējādi “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme pēc tam bija no 3,1 % līdz 14,3 %.

| (3) | Kad atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam bija veikta termiņbeigu pārskatīšana (“termiņbeigu pārskatīšana”), Padome ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013 (4) saglabāja maksājumu no 3,1 % līdz 14,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Kad atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam bija veikta termiņbeigu pārskatīšana (“termiņbeigu pārskatīšana”), Padome ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013 (4) saglabāja maksājumu no 3,1 % līdz 14,3 %.

2.   Pieprasījums veikt pārskatīšanu

| (4) | Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Šo pieprasījumu iesniedza Taizemes ražotājs eksportētājs River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (“pieprasījuma iesniedzējs”). |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Šo pieprasījumu iesniedza Taizemes ražotājs eksportētājs River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (“pieprasījuma iesniedzējs”).

| (5) | Pieprasījums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skāra pieprasījuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skāra pieprasījuma iesniedzēju.

| (6) | Pieprasījuma iesniedzējs savā pieprasījumā sniedza prima facie pierādījumus tam, ka, ciktāl skarts pieprasījuma iesniedzēja izraisītais dempings, ir mainījušies apstākļi, kuru dēļ noteikti spēkā esošie pasākumi, un šīs izmaiņas ir ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījuma iesniedzējs savā pieprasījumā sniedza prima facie pierādījumus tam, ka, ciktāl skarts pieprasījuma iesniedzēja izraisītais dempings, ir mainījušies apstākļi, kuru dēļ noteikti spēkā esošie pasākumi, un šīs izmaiņas ir ilglaicīgas.

| (7) | Proti, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka izmaiņas apstākļos ir saistītas ar tirgū laisto ražojumu klāsta izmaiņām, kuras tieši ietekmē to ražošanas izmaksas. Salīdzinot pieprasījuma iesniedzēja cenas iekšzemes tirgū un tā eksporta cenas uz Savienību, dempinga starpība izrādās mazāka nekā pašreizējais pasākumu līmenis. |
| --- | --- |

(7)

Proti, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka izmaiņas apstākļos ir saistītas ar tirgū laisto ražojumu klāsta izmaiņām, kuras tieši ietekmē to ražošanas izmaksas. Salīdzinot pieprasījuma iesniedzēja cenas iekšzemes tirgū un tā eksporta cenas uz Savienību, dempinga starpība izrādās mazāka nekā pašreizējais pasākumu līmenis.

3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (8) | Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju ir konstatējusi, ka, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, ir pietiekami pierādījumi, lai pamatotu daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz dempinga pārbaudi. Pamatojoties uz šo, 2013. gada 14. februārī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), Komisija informēja, ka atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam tiek sākta daļēja starpposma pārskatīšana. |
| --- | --- |

(8)

Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju ir konstatējusi, ka, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, ir pietiekami pierādījumi, lai pamatotu daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz dempinga pārbaudi. Pamatojoties uz šo, 2013. gada 14. februārī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), Komisija informēja, ka atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam tiek sākta daļēja starpposma pārskatīšana.

4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (9) | Dempinga izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(9)

Dempinga izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

5.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (10) | Par starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotāju asociācijai (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux – AETMD). |
| --- | --- |

(10)

Par starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotāju asociācijai (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux – AETMD).

| (11) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (12) | AETMD iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja un attiecīgā gadījumā ņēma vērā. |
| --- | --- |

(12)

AETMD iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja un attiecīgā gadījumā ņēma vērā.

| (13) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, noteiktajā termiņā tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja anketu un saņēma atbildi. |
| --- | --- |

(13)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, noteiktajā termiņā tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja anketu un saņēma atbildi.

| (14) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu. Komisija veica pārbaudes pieprasījuma iesniedzēja telpās Bangkokā un Kančanaburi Taizemē. |
| --- | --- |

(14)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu. Komisija veica pārbaudes pieprasījuma iesniedzēja telpās Bangkokā un Kančanaburi Taizemē.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (15) | Šajā pārskatīšanas procedūrā attiecīgais ražojums ir tāds pats, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā, proti, Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2001 90 30, un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00. |
| --- | --- |

(15)

Šajā pārskatīšanas procedūrā attiecīgais ražojums ir tāds pats, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā, proti, Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2001 90 30, un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00.

2.   Līdzīgais ražojums

| (16) | Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja un termiņbeigu pārskatīšanā apstiprinājās, ka cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Savienībā, un cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Taizemē, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka Taizemē ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās cukurkukurūzas pamatlietojumi ir vieni un tie paši. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja un termiņbeigu pārskatīšanā apstiprinājās, ka cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Savienībā, un cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Taizemē, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka Taizemē ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās cukurkukurūzas pamatlietojumi ir vieni un tie paši. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

1.   Normālās vērtības noteikšana

| (17) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū PIP laikā bijuši reprezentatīvi. Pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi, ja kopējā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū PIP laikā ir bijuši vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējiem eksporta pārdošanas apjomiem uz Savienību. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū PIP laikā bijuši reprezentatīvi. Pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi, ja kopējā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū PIP laikā ir bijuši vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējiem eksporta pārdošanas apjomiem uz Savienību.

| (18) | Tika konstatēts, ka kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(18)

Tika konstatēts, ka kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi.

| (19) | Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(19)

Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.

| (20) | Par katru no minētajiem ražojuma veidiem Komisija pārbaudīja, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši pietiekami reprezentatīvi atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Viena ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi tad, ja tā kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem PIP laikā ir bijuši vismaz 5 % no kopējā vienādu vai salīdzināmu ražojuma veidu eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(20)

Par katru no minētajiem ražojuma veidiem Komisija pārbaudīja, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši pietiekami reprezentatīvi atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Viena ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi tad, ja tā kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem PIP laikā ir bijuši vismaz 5 % no kopējā vienādu vai salīdzināmu ražojuma veidu eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību.

| (21) | Komisija noskaidroja, ka attiecībā uz visiem ražojuma veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību, pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(21)

Komisija noskaidroja, ka attiecībā uz visiem ražojuma veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību, pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi.

| (22) | Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica rentablo pārdošanas apjomu neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū PIP laikā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(22)

Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica rentablo pārdošanas apjomu neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū PIP laikā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

| (23) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana ir vai nav bijusi rentabla, ja:






  — | tā ražojuma veida pārdošanas apjomi, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējiem šā ražojuma veida pārdošanas apjomiem, un |
| --- | --- | --- |

(23)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana ir vai nav bijusi rentabla, ja:

—

tā ražojuma veida pārdošanas apjomi, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējiem šā ražojuma veida pārdošanas apjomiem, un

| — | ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

—

ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (24) | Komisija, analizējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, noskaidroja, ka vairāk nekā 90 % no pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū bijuši rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi augstāka par vienības ražošanas izmaksām. Normālo vērtību tādējādi aprēķināja kā vidējo svērto vērtību visu pārdošanas apjomu cenām iekšzemes tirgū PIP laikā. |
| --- | --- |

(24)

Komisija, analizējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, noskaidroja, ka vairāk nekā 90 % no pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū bijuši rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi augstāka par vienības ražošanas izmaksām. Normālo vērtību tādējādi aprēķināja kā vidējo svērto vērtību visu pārdošanas apjomu cenām iekšzemes tirgū PIP laikā.

2.   Eksporta cenas noteikšana

| (25) | Visi pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi eksportam uz Savienību nonāca tieši pie neatkarīgiem klientiem Savienībā vai Taizemē. Tādēļ eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas samaksātas vai maksājamas. |
| --- | --- |

(25)

Visi pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi eksportam uz Savienību nonāca tieši pie neatkarīgiem klientiem Savienībā vai Taizemē. Tādēļ eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas samaksātas vai maksājamas.

3.   Salīdzinājums

| (26) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu EXW līmenī. |
| --- | --- |

(26)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu EXW līmenī.

| (27) | Ja tas bija pamatoti, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(27)

Ja tas bija pamatoti, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

| (28) | Attiecīgos un pienācīgi pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, iepakošanas izmaksu, komisijas naudas, kredītizmaksu un bankas pakalpojumu izmaksu atšķirībām. |
| --- | --- |

(28)

Attiecīgos un pienācīgi pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, iepakošanas izmaksu, komisijas naudas, kredītizmaksu un bankas pakalpojumu izmaksu atšķirībām.

| (29) | Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja izdarīt korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu, lai ņemtu vērā zīmola vērtības atšķirības, kas rodas, kad ražojumu ar ražotāja zīmolu pārdod iekšzemes tirgū un kad ražojumu ar ražotāja zīmolu pārdod Savienības tirgū. Tika apgalvots, ka pieprasījuma iesniedzēja ražotāja zīmola vērtība Taizemes tirgū ir lielāka nekā Savienības tirgū. Lai šo apgalvojumu pamatotu, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz korekciju sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(29)

Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja izdarīt korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu, lai ņemtu vērā zīmola vērtības atšķirības, kas rodas, kad ražojumu ar ražotāja zīmolu pārdod iekšzemes tirgū un kad ražojumu ar ražotāja zīmolu pārdod Savienības tirgū. Tika apgalvots, ka pieprasījuma iesniedzēja ražotāja zīmola vērtība Taizemes tirgū ir lielāka nekā Savienības tirgū. Lai šo apgalvojumu pamatotu, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz korekciju sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā.

| (30) | Tomēr pieprasījuma iesniedzēja situācija šajā starpposma pārskatīšanā atšķiras no to citu ražotāju eksportētāju situācijas, kuriem bija piešķirta korekcija sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā. Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā izdarītās korekcijas konkrēti attiecās uz ražotājiem eksportētājiem, kuru ražojumi iekšzemes tirgū pārdoti ar ražotāja zīmolu, bet Savienības tirgū – ar mazumtirgotāju zīmolu. Šajā starpposma pārskatīšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs ražojumus ar ražotāja zīmolu pārdeva gan iekšzemes tirgū, gan Savienības tirgū. Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā, aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, tika koriģēts arī peļņas procents. Tomēr šajā starpposma pārskatīšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja faktiskajām cenām iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(30)

Tomēr pieprasījuma iesniedzēja situācija šajā starpposma pārskatīšanā atšķiras no to citu ražotāju eksportētāju situācijas, kuriem bija piešķirta korekcija sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā. Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā izdarītās korekcijas konkrēti attiecās uz ražotājiem eksportētājiem, kuru ražojumi iekšzemes tirgū pārdoti ar ražotāja zīmolu, bet Savienības tirgū – ar mazumtirgotāju zīmolu. Šajā starpposma pārskatīšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs ražojumus ar ražotāja zīmolu pārdeva gan iekšzemes tirgū, gan Savienības tirgū. Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā, aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, tika koriģēts arī peļņas procents. Tomēr šajā starpposma pārskatīšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja faktiskajām cenām iekšzemes tirgū.

| (31) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka, pārdodot Savienības tirgū, zīmolam nav vērtības, tiek norādīts, ka importētājs, kurš importē attiecīgo ražojumu ar pieprasījuma iesniedzēja zīmolu, ir specializējies zīmolu pārtikas produktu importā, jo īpaši no Āzijas. Pieprasījuma iesniedzējs nepaskaidroja, kāpēc šā konkrētā importētāja pārdoto apjomu vērtība bijusi mazāka par zīmola vērtību pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū. Komisija tādējādi secināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamās zīmola vērtības atšķirības ietekmējušas cenas vai cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka, pārdodot Savienības tirgū, zīmolam nav vērtības, tiek norādīts, ka importētājs, kurš importē attiecīgo ražojumu ar pieprasījuma iesniedzēja zīmolu, ir specializējies zīmolu pārtikas produktu importā, jo īpaši no Āzijas. Pieprasījuma iesniedzējs nepaskaidroja, kāpēc šā konkrētā importētāja pārdoto apjomu vērtība bijusi mazāka par zīmola vērtību pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū. Komisija tādējādi secināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamās zīmola vērtības atšķirības ietekmējušas cenas vai cenu salīdzināmību.

| (32) | Pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu izdarīt tādu pašu korekciju. Tomēr, tā kā pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamās atšķirības ietekmējušas cenas vai cenu salīdzināmību, korekciju arī saskaņā ar minēto noteikumu nevarēja izdarīt. |
| --- | --- |

(32)

Pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu izdarīt tādu pašu korekciju. Tomēr, tā kā pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamās atšķirības ietekmējušas cenas vai cenu salīdzināmību, korekciju arī saskaņā ar minēto noteikumu nevarēja izdarīt.

| (33) | Prasība izdarīt korekciju saskaņā ar 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu un 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tādējādi tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(33)

Prasība izdarīt korekciju saskaņā ar 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu un 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tādējādi tiek noraidīta.

| (34) | Atsaucoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja korekciju attiecībā uz eksporta nodokļa rabatu atlaidi, ko piešķir valdība. Valdība pieprasījuma iesniedzējam izmaksā naudas summu, ja attiecīgais ražojums pārdots eksportam, tostarp uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(34)

Atsaucoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja korekciju attiecībā uz eksporta nodokļa rabatu atlaidi, ko piešķir valdība. Valdība pieprasījuma iesniedzējam izmaksā naudas summu, ja attiecīgais ražojums pārdots eksportam, tostarp uz Savienības tirgu.

| (35) | Pieprasījuma iesniedzējs varēja pierādīt, ka summa, kas nepārsniedz 0,5 % no rēķina vērtības, viņam tika samaksāta par eksportu uz Savienības tirgu. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, ja minētā panta nosacījumi ir izpildīti, koriģējama ir normālā vērtība, nevis eksporta cena, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka nepastāv tieša saikne starp pieprasījuma iesniedzēja saņemto maksājumu par attiecīgo ražojumu, ko eksportē uz Savienību, un importa maksājumiem par tajā fiziski ietilpstošām izejvielām. |
| --- | --- |

(35)

Pieprasījuma iesniedzējs varēja pierādīt, ka summa, kas nepārsniedz 0,5 % no rēķina vērtības, viņam tika samaksāta par eksportu uz Savienības tirgu. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, ja minētā panta nosacījumi ir izpildīti, koriģējama ir normālā vērtība, nevis eksporta cena, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka nepastāv tieša saikne starp pieprasījuma iesniedzēja saņemto maksājumu par attiecīgo ražojumu, ko eksportē uz Savienību, un importa maksājumiem par tajā fiziski ietilpstošām izejvielām.

| (36) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja izdarīt tādu pašu korekciju. Tomēr, tā kā tas nevarēja pierādīt saikni starp eksporta nodokļu rabatu atlaidēm un eksportētā attiecīgā ražojuma cenām, šo apgalvojumu pieņemt nevarēja. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja izdarīt tādu pašu korekciju. Tomēr, tā kā tas nevarēja pierādīt saikni starp eksporta nodokļu rabatu atlaidēm un eksportētā attiecīgā ražojuma cenām, šo apgalvojumu pieņemt nevarēja.

| (37) | Prasība izdarīt korekciju attiecībā uz eksporta nodokļu rabatu atlaidi saskaņā ar 2. panta 10. punkta b) un k) apakšpunktu tādējādi tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(37)

Prasība izdarīt korekciju attiecībā uz eksporta nodokļu rabatu atlaidi saskaņā ar 2. panta 10. punkta b) un k) apakšpunktu tādējādi tiek noraidīta.

4.   Dempings PIP laikā

| (38) | Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, katra uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(38)

Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, katra uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (39) | Ņemot to vērā, konstatēja, ka vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 3,6 %. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot to vērā, konstatēja, ka vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 3,6 %.

4.   APSTĀKĻU IZMAIŅU ILGLAICĪGUMS

| (40) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu Komisija pārbaudīja, vai apstākļi, kuru dēļ tika noteikta pašreizējā dempinga starpība, ir mainījušies un vai šādas izmaiņas uzskatāmas par ilgstošām. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu Komisija pārbaudīja, vai apstākļi, kuru dēļ tika noteikta pašreizējā dempinga starpība, ir mainījušies un vai šādas izmaiņas uzskatāmas par ilgstošām.

| (41) | Pieprasījuma iesniedzējs savā pārskatīšanas pieprasījumā norādīja, ka tā tirgū laisto ražojumu klāsta izmaiņas tieši ietekmējot to ražošanas izmaksas. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uzņēmuma reorganizācijas dēļ pieprasījuma iesniedzējs vairs neražo un nepārdod konkrētus citus ražojumus, ko tas ražoja un pārdeva sākotnējās izmeklēšanas laikā, un ka šīs izmaiņas ir ietekmējušas attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(41)

Pieprasījuma iesniedzējs savā pārskatīšanas pieprasījumā norādīja, ka tā tirgū laisto ražojumu klāsta izmaiņas tieši ietekmējot to ražošanas izmaksas. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uzņēmuma reorganizācijas dēļ pieprasījuma iesniedzējs vairs neražo un nepārdod konkrētus citus ražojumus, ko tas ražoja un pārdeva sākotnējās izmeklēšanas laikā, un ka šīs izmaiņas ir ietekmējušas attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas.

| (42) | AETMD norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktā reorganizācija varētu nebūt ilgstoša, jo to vienkārši var atcelt. |
| --- | --- |

(42)

AETMD norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktā reorganizācija varētu nebūt ilgstoša, jo to vienkārši var atcelt.

| (43) | Ja pieteikuma iesniedzēja uzņēmuma vadība vēlas, tā patiešām varētu atcelt reorganizāciju. Tomēr nav pierādījumu, kas liecinātu, ka pieprasījuma iesniedzēja lēmumam grupas uzņēmumu starpā reorganizēt un racionalizēt grupas ražojumu laišanu tirgū nebūtu ilglaicīgs raksturs. Turklāt reorganizācija jau ir notikusi līdz 2009. gadam, kas norāda uz to, ka jaunā uzņēmuma struktūra ir ilglaicīga. |
| --- | --- |

(43)

Ja pieteikuma iesniedzēja uzņēmuma vadība vēlas, tā patiešām varētu atcelt reorganizāciju. Tomēr nav pierādījumu, kas liecinātu, ka pieprasījuma iesniedzēja lēmumam grupas uzņēmumu starpā reorganizēt un racionalizēt grupas ražojumu laišanu tirgū nebūtu ilglaicīgs raksturs. Turklāt reorganizācija jau ir notikusi līdz 2009. gadam, kas norāda uz to, ka jaunā uzņēmuma struktūra ir ilglaicīga.

| (44) | AETMD pēc informācijas nodošanas atklātībā vēlreiz uzsvēra, ka izmaiņas, kuru dēļ tika sākta pārskatīšana, nevar uzskatīt par ilgstošām. Konkrētāk tā apšaubīja ietekmi uz ražošanas izmaksām sakarā ar grupas iekšējo reorganizāciju, apgalvojot, ka grupas izmaksas var vienkārši pārdalīt, lai samazinātu normālo vērtību. Tādēļ jaunās ražošanas izmaksas nevar uzskatīt par ilgstošām. AETMD arī atzīmēja, ka meitasuzņēmumam, kas ir atbildīgs par svaigu ražojumu ražošanu un pārdošanu, ir tāda pati adrese kā pieprasījuma iesniedzējam. AETMD apgalvoja, ka tas ir vēl viens aspekts, kas liecina, ka reorganizācija nav būtiska un ilgstoša. |
| --- | --- |

(44)

AETMD pēc informācijas nodošanas atklātībā vēlreiz uzsvēra, ka izmaiņas, kuru dēļ tika sākta pārskatīšana, nevar uzskatīt par ilgstošām. Konkrētāk tā apšaubīja ietekmi uz ražošanas izmaksām sakarā ar grupas iekšējo reorganizāciju, apgalvojot, ka grupas izmaksas var vienkārši pārdalīt, lai samazinātu normālo vērtību. Tādēļ jaunās ražošanas izmaksas nevar uzskatīt par ilgstošām. AETMD arī atzīmēja, ka meitasuzņēmumam, kas ir atbildīgs par svaigu ražojumu ražošanu un pārdošanu, ir tāda pati adrese kā pieprasījuma iesniedzējam. AETMD apgalvoja, ka tas ir vēl viens aspekts, kas liecina, ka reorganizācija nav būtiska un ilgstoša.

| (45) | Pieprasījuma iesniedzējs atbildē uz 44. apsvērumā minētajiem AETMD apgalvojumiem uzsvēra, ka reorganizācijā tika uzlabota arī izmaksu uzskaites sistēma, ar kuras palīdzību tika konstatētas un novērstas nepilnības, lai optimizētu ražošanu un samazinātu ražošanas izmaksas. Pieprasījuma iesniedzējs arī uzsvēra, ka šobrīd atcelt 2009. gadā notikušo reorganizāciju būtu ļoti sarežģīti, jo pieprasījuma iesniedzēja mātesuzņēmums Agripure Holding PLC ir iekļauts Taizemes biržas sarakstā. |
| --- | --- |

(45)

Pieprasījuma iesniedzējs atbildē uz 44. apsvērumā minētajiem AETMD apgalvojumiem uzsvēra, ka reorganizācijā tika uzlabota arī izmaksu uzskaites sistēma, ar kuras palīdzību tika konstatētas un novērstas nepilnības, lai optimizētu ražošanu un samazinātu ražošanas izmaksas. Pieprasījuma iesniedzējs arī uzsvēra, ka šobrīd atcelt 2009. gadā notikušo reorganizāciju būtu ļoti sarežģīti, jo pieprasījuma iesniedzēja mātesuzņēmums Agripure Holding PLC ir iekļauts Taizemes biržas sarakstā.

| (46) | Šīs regulas 43. apsvērumā jau tika apsvērta pieprasījuma iesniedzēja iespējamā reorganizācijas atcelšana. |
| --- | --- |

(46)

Šīs regulas 43. apsvērumā jau tika apsvērta pieprasījuma iesniedzēja iespējamā reorganizācijas atcelšana.

| (47) | Turklāt, lai pārbaudītu šīs pārskatīšanas pieprasījumā izteikto apgalvojumu precizitāti, Komisija salīdzināja ražošanas izmaksas uz Savienību eksportētajiem ražojuma veidiem sākotnējās izmeklēšanas laikā (t. i., pirms pieprasījuma iesniedzēja reorganizācijas 2009. gadā) un PIP laikā. Šis salīdzinājums apstiprināja, ka vienības ražošanas izmaksas ir būtiski mainījušās. Vienības ražošanas izmaksu izmaiņas, kas tika konstatētas, ir saistītas ne tikai ar vienkāršu izmaksu pārdali, bet arī ar tādu netiešo ražošanas izmaksu reālu samazinājumu kā, piemēram, ražošanas pieskaitāmās un darbaspēka izmaksas. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt, lai pārbaudītu šīs pārskatīšanas pieprasījumā izteikto apgalvojumu precizitāti, Komisija salīdzināja ražošanas izmaksas uz Savienību eksportētajiem ražojuma veidiem sākotnējās izmeklēšanas laikā (t. i., pirms pieprasījuma iesniedzēja reorganizācijas 2009. gadā) un PIP laikā. Šis salīdzinājums apstiprināja, ka vienības ražošanas izmaksas ir būtiski mainījušās. Vienības ražošanas izmaksu izmaiņas, kas tika konstatētas, ir saistītas ne tikai ar vienkāršu izmaksu pārdali, bet arī ar tādu netiešo ražošanas izmaksu reālu samazinājumu kā, piemēram, ražošanas pieskaitāmās un darbaspēka izmaksas.

| (48) | Attiecībā uz to, ka pieprasījuma iesniedzējam un tā meitasuzņēmumam ir kopīga administratīvā adrese, tiek norādīts, ka tā ir ieraksta prakse. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā pieprasījuma iesniedzēja telpās, Komisija novēroja, ka ražošanas iekārtas un telpās uzglabātā gatavā produkcija bija paredzēta cukurkukurūzas ražošanai; nebija redzamu liecību tādu svaigu ražojumu ražošanai un uzglabāšanai, ko pārdod meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz to, ka pieprasījuma iesniedzējam un tā meitasuzņēmumam ir kopīga administratīvā adrese, tiek norādīts, ka tā ir ieraksta prakse. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā pieprasījuma iesniedzēja telpās, Komisija novēroja, ka ražošanas iekārtas un telpās uzglabātā gatavā produkcija bija paredzēta cukurkukurūzas ražošanai; nebija redzamu liecību tādu svaigu ražojumu ražošanai un uzglabāšanai, ko pārdod meitasuzņēmums.

| (49) | Ņemot vērā AETMD un pieprasījuma iesniedzēja argumentus un noskaidrojot, ka vienības ražošanas izmaksas laikā no sākotnējās izmeklēšanas līdz PIP de facto ir samazinājušās, AETMD arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā AETMD un pieprasījuma iesniedzēja argumentus un noskaidrojot, ka vienības ražošanas izmaksas laikā no sākotnējās izmeklēšanas līdz PIP de facto ir samazinājušās, AETMD arguments tiek noraidīts.

| (50) | AETMD arī apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs plānoja 2013. gadā par aptuveni 40 % palielināt savu ražošanas jaudu. Pēc AETMD teiktā, šis fakts būtu pretrunā pieprasījuma iesniedzēja apgalvotajam, ka jaunās, pārskatītās ražošanas izmaksām (pēc reorganizācijas) būtu ilgstošs raksturs. |
| --- | --- |

(50)

AETMD arī apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs plānoja 2013. gadā par aptuveni 40 % palielināt savu ražošanas jaudu. Pēc AETMD teiktā, šis fakts būtu pretrunā pieprasījuma iesniedzēja apgalvotajam, ka jaunās, pārskatītās ražošanas izmaksām (pēc reorganizācijas) būtu ilgstošs raksturs.

| (51) | Izmeklēšanā patiešām apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs palielina savu ražošanas jaudu. Lielākas jaudas ietekme bija viens no faktoriem, uz kuru pamata termiņbeigu pārskatīšanā tika secināts, ka pastāv dempinga turpināšanās risks (6). |
| --- | --- |

(51)

Izmeklēšanā patiešām apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs palielina savu ražošanas jaudu. Lielākas jaudas ietekme bija viens no faktoriem, uz kuru pamata termiņbeigu pārskatīšanā tika secināts, ka pastāv dempinga turpināšanās risks (6).

| (52) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā AETMD atkārtoti apgalvoja, ka investīcijas jaunā ražošanas jaudā noteikti ietekmēs ražošanas izmaksas, tādēļ dominējošām ražošanas izmaksām, ar kurām šajā pārskatīšanā salīdzinātas cenas iekšzemes tirgū (sk. 24. apsvērumu), nav ilglaicīga rakstura. Proti, balstoties uz pieejamiem avotiem, AETMD aprēķināja un secināja, ka salīdzinājumā ar pašreizējām izmaksām kopējās izmaksas palielinātos par aptuveni 10 %, jo ir palielinājušās amortizācijas izmaksas. |
| --- | --- |

(52)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā AETMD atkārtoti apgalvoja, ka investīcijas jaunā ražošanas jaudā noteikti ietekmēs ražošanas izmaksas, tādēļ dominējošām ražošanas izmaksām, ar kurām šajā pārskatīšanā salīdzinātas cenas iekšzemes tirgū (sk. 24. apsvērumu), nav ilglaicīga rakstura. Proti, balstoties uz pieejamiem avotiem, AETMD aprēķināja un secināja, ka salīdzinājumā ar pašreizējām izmaksām kopējās izmaksas palielinātos par aptuveni 10 %, jo ir palielinājušās amortizācijas izmaksas.

| (53) | Pieprasījuma iesniedzējs neapstrīdēja AETMD apgalvojumu per se saistībā ar lielākām amortizācijas izmaksām, tomēr uzsvēra, ka minētās lielākās izmaksas tiks segtas ar kopumā lielākiem ieņēmumiem (pateicoties lielākam pārdošanas apjomam) un zemākām citām izmaksām lielākas automatizācijas dēļ. |
| --- | --- |

(53)

Pieprasījuma iesniedzējs neapstrīdēja AETMD apgalvojumu per se saistībā ar lielākām amortizācijas izmaksām, tomēr uzsvēra, ka minētās lielākās izmaksas tiks segtas ar kopumā lielākiem ieņēmumiem (pateicoties lielākam pārdošanas apjomam) un zemākām citām izmaksām lielākas automatizācijas dēļ.

| (54) | Kā minēts 51. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzējs patiešām veic investīcijas jaunās ražošanas iekārtās. Šādas investīcijas jaunās ražošanas iekārtās var paaugstināt amortizācijas izmaksas. Tomēr, kā norādīja pieprasījuma iesniedzējs, jaunas ražošanas iekārtas arī var viest izmaiņas (salīdzinājumā ar pašreizējām ražošanas iekārtām), piemēram, automatizācijas pakāpē. Iespējams, minētās izmaiņas tieši ietekmētu darbaspēka un enerģijas izmaksu samazinājumu un varētu segt amortizācijas izmaksu kāpumu. |
| --- | --- |

(54)

Kā minēts 51. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzējs patiešām veic investīcijas jaunās ražošanas iekārtās. Šādas investīcijas jaunās ražošanas iekārtās var paaugstināt amortizācijas izmaksas. Tomēr, kā norādīja pieprasījuma iesniedzējs, jaunas ražošanas iekārtas arī var viest izmaiņas (salīdzinājumā ar pašreizējām ražošanas iekārtām), piemēram, automatizācijas pakāpē. Iespējams, minētās izmaiņas tieši ietekmētu darbaspēka un enerģijas izmaksu samazinājumu un varētu segt amortizācijas izmaksu kāpumu.

| (55) | Kopumā tika secināts, ka vispārējo ietekmi uz ražošanas izmaksām par vienu saražoto vienību nevar izmērīt, kamēr nav uzstādītas jaunās iekārtas un grāmatvedības uzskaitē nav atspoguļotas papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(55)

Kopumā tika secināts, ka vispārējo ietekmi uz ražošanas izmaksām par vienu saražoto vienību nevar izmērīt, kamēr nav uzstādītas jaunās iekārtas un grāmatvedības uzskaitē nav atspoguļotas papildu izmaksas.

| (56) | Neskatoties uz to un ņemot vērā investīciju mērķi (palielināt efektivitāti un konkurētspēju, samazināt vienības ražošanas izmaksas), paredzams, ka vismaz vidējā termiņā un ilgtermiņā ražošanas izmaksas par vienību būtiski nepalielināsies. Šādos apstākļos gaidāms, ka normālā vērtība tiks joprojām balstīta uz cenām iekšzemes cenām, kā tas ir šajā pārskatīšanā. AETMD izvirzītais arguments tādēļ tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(56)

Neskatoties uz to un ņemot vērā investīciju mērķi (palielināt efektivitāti un konkurētspēju, samazināt vienības ražošanas izmaksas), paredzams, ka vismaz vidējā termiņā un ilgtermiņā ražošanas izmaksas par vienību būtiski nepalielināsies. Šādos apstākļos gaidāms, ka normālā vērtība tiks joprojām balstīta uz cenām iekšzemes cenām, kā tas ir šajā pārskatīšanā. AETMD izvirzītais arguments tādēļ tiek noraidīts.

| (57) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā AETMD apšaubīja arī jaunās dempinga starpības ilgstošo raksturu. AETMD apgalvoja, ka eksporta cenu pamats, ko izmantoja dempinga starpības aprēķinam, nav bijis reprezentatīvs. Tas jo īpaši apgalvoja, ka:






  a) | PIP laikā eksportētā tonnāža bija pārāk maza, lai to uzskatītu par reprezentatīvu, un |
| --- | --- | --- |

(57)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā AETMD apšaubīja arī jaunās dempinga starpības ilgstošo raksturu. AETMD apgalvoja, ka eksporta cenu pamats, ko izmantoja dempinga starpības aprēķinam, nav bijis reprezentatīvs. Tas jo īpaši apgalvoja, ka:

a)

PIP laikā eksportētā tonnāža bija pārāk maza, lai to uzskatītu par reprezentatīvu, un

| b) | atsaucoties uz 29. apsvērumu, eksporta darījumi ar ražotāja zīmolu ražojumiem sasniedza gandrīz pusi no visa eksporta apjoma PIP laikā, tādēļ eksporta cenas būtu jāuzskata par nereprezentatīvām. AETMD uzskatīja – ja stātos spēkā ierosinātie ierobežotie pasākumi, lielākajai daļai eksporta uz Savienību, visticamāk, būs mazumtirgotāju zīmols ar zemākām eksporta cenām (7). |
| --- | --- |

b)

atsaucoties uz 29. apsvērumu, eksporta darījumi ar ražotāja zīmolu ražojumiem sasniedza gandrīz pusi no visa eksporta apjoma PIP laikā, tādēļ eksporta cenas būtu jāuzskata par nereprezentatīvām. AETMD uzskatīja – ja stātos spēkā ierosinātie ierobežotie pasākumi, lielākajai daļai eksporta uz Savienību, visticamāk, būs mazumtirgotāju zīmols ar zemākām eksporta cenām (7).

| (58) | Sakarā ar to, ka uz Savienību eksportētie daudzumi bija nenozīmīgi, Komisija pati pārliecinājās, ka pieprasījuma iesniedzēja cenas, kas samaksātas vai maksājamas Savienības tirgū par eksportu, bija reprezentatīvas, salīdzinot tās ar pieprasījuma iesniedzēja cenām, kas samaksātas vai maksājamas par eksportu citu trešo valstu tirgos. Uz šā pamata tika secināts, ka cenas, kas tika prasītas patērētājiem Savienības tirgū, atbilda tām cenām, kuras maksā klienti citos eksporta tirgos. |
| --- | --- |

(58)

Sakarā ar to, ka uz Savienību eksportētie daudzumi bija nenozīmīgi, Komisija pati pārliecinājās, ka pieprasījuma iesniedzēja cenas, kas samaksātas vai maksājamas Savienības tirgū par eksportu, bija reprezentatīvas, salīdzinot tās ar pieprasījuma iesniedzēja cenām, kas samaksātas vai maksājamas par eksportu citu trešo valstu tirgos. Uz šā pamata tika secināts, ka cenas, kas tika prasītas patērētājiem Savienības tirgū, atbilda tām cenām, kuras maksā klienti citos eksporta tirgos.

| (59) | Iepriekšējās izmeklēšanās tika atzīts, ka pastāv dažādi tirgus segmenti: ražotāja zīmola un mazumtirgotāju zīmola segments (8). Definējot dažādus ražojuma veidus attiecīgā ražojuma klāstā, tas ir būtisks aspekts. Uz šā pamata ražotāja zīmola ražojumu eksports tika salīdzināts ar ražotāja zīmola ražojumu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū un mazumtirgotāju zīmola eksporta pārdošanas apjomi tika salīdzināti ar mazumtirgotāju pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(59)

Iepriekšējās izmeklēšanās tika atzīts, ka pastāv dažādi tirgus segmenti: ražotāja zīmola un mazumtirgotāju zīmola segments (8). Definējot dažādus ražojuma veidus attiecīgā ražojuma klāstā, tas ir būtisks aspekts. Uz šā pamata ražotāja zīmola ražojumu eksports tika salīdzināts ar ražotāja zīmola ražojumu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū un mazumtirgotāju zīmola eksporta pārdošanas apjomi tika salīdzināti ar mazumtirgotāju pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū.

| (60) | AETMD apgalvojums par to, ka turpmāk eksports lielākoties būs ar mazumtirgotāju zīmolu, ir spekulatīvs un nav balstīts uz pierādījumiem, un tas kā apgalvojums nav pietiekams, lai apstrīdētu ražotāja zīmolu ražojumu eksportu reprezentativitāti PIP laikā. AETMD prasība tādēļ tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(60)

AETMD apgalvojums par to, ka turpmāk eksports lielākoties būs ar mazumtirgotāju zīmolu, ir spekulatīvs un nav balstīts uz pierādījumiem, un tas kā apgalvojums nav pietiekams, lai apstrīdētu ražotāja zīmolu ražojumu eksportu reprezentativitāti PIP laikā. AETMD prasība tādēļ tiek noraidīta.

| (61) | AETMD arī apgalvoja, ka maksājuma samazinājums līdz zemākam līmenim varētu izraisīt pasākumu apiešanas risku. |
| --- | --- |

(61)

AETMD arī apgalvoja, ka maksājuma samazinājums līdz zemākam līmenim varētu izraisīt pasākumu apiešanas risku.

| (62) | Jāatgādina, ka spēkā esošie maksājumi Taizemes ražotājiem eksportētājiem jau ir diferencēti. Tādējādi pasākumu apiešanas risks (t. i., ar Taric papildu kodu, kam noteikti mazāki maksājumi) ir bijis, kopš ir ieviesti sākotnējie pasākumi. Mazākais maksājums vienam no šiem ražotājiem eksportētājiem per se nenozīmē lielāku pasākumu apiešanas risku no Taizemes kopumā. |
| --- | --- |

(62)

Jāatgādina, ka spēkā esošie maksājumi Taizemes ražotājiem eksportētājiem jau ir diferencēti. Tādējādi pasākumu apiešanas risks (t. i., ar Taric papildu kodu, kam noteikti mazāki maksājumi) ir bijis, kopš ir ieviesti sākotnējie pasākumi. Mazākais maksājums vienam no šiem ražotājiem eksportētājiem per se nenozīmē lielāku pasākumu apiešanas risku no Taizemes kopumā.

| (63) | Turklāt, ja kļūs pieejama informācija, kas liecinās, ka maksājumu ietekme tiek vājināta pasākumu apiešanas dēļ, pēc vajadzības var sākt izmeklēšanu, ja būs izpildīti pamatregulas 13. panta nosacījumi. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt, ja kļūs pieejama informācija, kas liecinās, ka maksājumu ietekme tiek vājināta pasākumu apiešanas dēļ, pēc vajadzības var sākt izmeklēšanu, ja būs izpildīti pamatregulas 13. panta nosacījumi.

| (64) | AETMD arī norādīja, ka pieprasījuma iesniedzējs var būt mākslīgi palielinājis eksporta cenas uz Savienību, izmantojot šķērskompensāciju, kas rodas, vienlaikus pārdodot citus ražojumus par mākslīgi pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(64)

AETMD arī norādīja, ka pieprasījuma iesniedzējs var būt mākslīgi palielinājis eksporta cenas uz Savienību, izmantojot šķērskompensāciju, kas rodas, vienlaikus pārdodot citus ražojumus par mākslīgi pazeminātām cenām.

| (65) | Kā minēts 58. apsvērumā, attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz Savienību atbilda eksporta cenām uz trešām valstīm. Tādējādi nekas neliecina par to, ka PIP laikā eksporta cenas uz Savienību bijušas mākslīgi paaugstinātas, un tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(65)

Kā minēts 58. apsvērumā, attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz Savienību atbilda eksporta cenām uz trešām valstīm. Tādējādi nekas neliecina par to, ka PIP laikā eksporta cenas uz Savienību bijušas mākslīgi paaugstinātas, un tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

5.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (66) | Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi grozīt antidempinga maksājumu, kas piemērojams attiecīgā ražojumu importam no River Kwai International Food Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi grozīt antidempinga maksājumu, kas piemērojams attiecīgā ražojumu importam no River Kwai International Food Industry Co. Ltd.

| (67) | Turklāt pēc pieprasījuma iesniedzēja pieprasījuma tiek grozīta arī viņa Taizemes adrese. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt pēc pieprasījuma iesniedzēja pieprasījuma tiek grozīta arī viņa Taizemes adrese.

6.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (68) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikums grozīt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013. |
| --- | --- |

(68)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikums grozīt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013.

| (69) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā Taizemes valdība apgalvoja, ka būtu jāpārskata arī vidējā maksājuma likme eksportētājiem, kas sadarbojās un nav iekļauti izlasē, lai ņemtu vērā šīs daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Būtu jānorāda, ka šis apgalvojums pārsniedz pašreizējās pārskatīšanas jomu, kuras mērķis ir tikai pielāgot spēkā esošās antidempinga maksājumu likmes līmeni attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. Pieprasījums grozīt antidempinga maksājuma likmju līmeni sakarā ar iespējamām apstākļu izmaiņām būtu jāiesniedz atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida, |
| --- | --- |

(69)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā Taizemes valdība apgalvoja, ka būtu jāpārskata arī vidējā maksājuma likme eksportētājiem, kas sadarbojās un nav iekļauti izlasē, lai ņemtu vērā šīs daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Būtu jānorāda, ka šis apgalvojums pārsniedz pašreizējās pārskatīšanas jomu, kuras mērķis ir tikai pielāgot spēkā esošās antidempinga maksājumu likmes līmeni attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. Pieprasījums grozīt antidempinga maksājuma likmju līmeni sakarā ar iespējamām apstākļu izmaiņām būtu jāiesniedz atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Īstenošanas regulas (ES) Nr. 875/2013 1. panta 2. punkta tabulā aizstāj ierakstu par River Kwai International Food Industry Co., Ltd:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājuma likme (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| “River Kwai International Food Industry Co., Ltd, |
| 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road |
| Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 |
| Taizeme |

Uzņēmums

Antidempinga maksājuma likme (%)

Taric papildu kods

“River Kwai International Food Industry Co., Ltd,

99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road

Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000

Taizeme

3,6

A791”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 24. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. TSAFTARIS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007 (2007. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 954/2008 (2008. gada 25. septembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 260, 30.9.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 875/2013 (2013. gada 2. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 244, 13.9.2013., 1. lpp.).

4

(5)  OV C 42, 14.2.2013., 7. lpp.

5

(6)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas 49.–75. apsvērumu.

6

(7)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas 86. apsvērumu.

7

(8)  Sk. termiņbeigu pārskatīšanas 85. apsvērumu.

8

---

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 308/2014

(2014. gada 20. marts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Almendra de Mallorca /Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Almendra de Mallorca /Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 20. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 317, 31.10.2013., 8. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

SPĀNIJA

Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina (AĢIN)

---

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 309/2014

(2014. gada 20. marts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Aceite de la Comunitat Valenciana (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu „Aceite de la Comunitat Valenciana”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu „Aceite de la Comunitat Valenciana”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums „Aceite de la Comunitat Valenciana” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums „Aceite de la Comunitat Valenciana” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums „Aceite de la Comunitat Valenciana” (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums identificē produktu, kas pieder pie 1.5. grupas „Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)” saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (3) II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 20. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 276, 25.9.2013., 9. lpp.

2

(3)  Komisijas 2006. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 1898/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 369, 23.12.2006., 1. lpp.).

3

---

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 310/2014

(2014. gada 25. marts)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Šķidro kristālu displeja (LCD) tipa krāsu monitors ar ekrāna diagonāli aptuveni 48 cm (19 collas), ar izmēriem aptuveni 46 × 37 × 21 cm, ar:






  — | fizisko izšķirtspēju 1 440 × 900 pikseļi, |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Šķidro kristālu displeja (LCD) tipa krāsu monitors ar ekrāna diagonāli aptuveni 48 cm (19 collas), ar izmēriem aptuveni 46 × 37 × 21 cm, ar:

—

fizisko izšķirtspēju 1 440 × 900 pikseļi,

| — | atbalstīto izšķirtspēju 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 un 1 280 × 1 024 pikseļi, |
| --- | --- |

—

atbalstīto izšķirtspēju 640 × 480, 800 × 600, 1 024 × 768 un 1 280 × 1 024 pikseļi,

| — | attēla samēru 16:10, |
| --- | --- |

—

attēla samēru 16:10,

| — | pikseļsoli 0,285 mm, |
| --- | --- |

—

pikseļsoli 0,285 mm,

| — | spilgtumu 300 cd/m2, |
| --- | --- |

—

spilgtumu 300 cd/m2,

| — | kontrasta attiecību 500:1, |
| --- | --- |

—

kontrasta attiecību 500:1,

| — | reakcijas laiku 8 ms, |
| --- | --- |

—

reakcijas laiku 8 ms,

| — | diviem skaļruņiem, |
| --- | --- |

—

diviem skaļruņiem,

| — | ieslēgšanas un izslēgšanas un vadības pogām. |
| --- | --- |

—

ieslēgšanas un izslēgšanas un vadības pogām.

Tas ir aprīkots ar šādām saskarnēm:

| — | DVI-D savienotāju, |
| --- | --- |

—

DVI-D savienotāju,

| — | diviem VGA savienotājiem. |
| --- | --- |

—

diviem VGA savienotājiem.

Tam ir statīvs ar slīpuma regulēšanas mehānismu.

Monitors ir sagatavots izmantošanai ar automātiskās datu apstrādes iekārtām.

8528 51 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 8528 un 8528 51 00 aprakstu.

Ņemot vērā ražojuma objektīvās īpašības, kā izšķirtspēju, atbalstīto izšķirtspēju, attēla samēru, ilgstošai vērošanai tuvumā piemēroto pikseļsoli, spilgtumu, saskarnes, ko parasti izmanto automātiskās datu apstrādes sistēmās, un to, ka tam ir slīpuma regulēšanas mehānisms, monitoru paredzēts izmantot kā tādu, ko lieto tikai vai galvenokārt pozīcijā 8471 minētajā automātiskās datu apstrādes sistēmā.

Tāpēc monitors ir jāklasificē ar KN kodu 8528 51 00 pie citādiem tāda veida monitoriem, kas izmantojami tikai vai galvenokārt automātiskās datu apstrādes sistēmā, kura minēta pozīcijā 8471.

---

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 311/2014

(2014. gada 25. marts)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 25. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Ierīce ar atskaņošanas un skaņas rediģēšanas funkcijām korpusā, kura izmēri ir apmēram 43 × 15 × 8 cm.
  Tā ir aprīkota ar CD lasītāju un audio izeju. Tai ir kloķi, spiežamas pogas, slīdpogas un neliels šķidro kristālu displeja (LCD) indikatorpanelis.
  Ar ierīci var rediģēt skaņu: tā ir aprīkota ar nemanāmas cilpas funkciju, saraustītas iesākšanas funkciju, sitienu skaita minūtē (BPM) mērītāju un pakāpeniska skaļuma funkciju.
  Ierīce ir paredzēta atskaņošanai un skaņas rediģēšanai neprofesionālā vidē. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Ierīce ar atskaņošanas un skaņas rediģēšanas funkcijām korpusā, kura izmēri ir apmēram 43 × 15 × 8 cm.

Tā ir aprīkota ar CD lasītāju un audio izeju. Tai ir kloķi, spiežamas pogas, slīdpogas un neliels šķidro kristālu displeja (LCD) indikatorpanelis.

Ar ierīci var rediģēt skaņu: tā ir aprīkota ar nemanāmas cilpas funkciju, saraustītas iesākšanas funkciju, sitienu skaita minūtē (BPM) mērītāju un pakāpeniska skaļuma funkciju.

Ierīce ir paredzēta atskaņošanai un skaņas rediģēšanai neprofesionālā vidē.

8519 81 35

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 3. piezīmi un KN kodu 8519, 8519 81 un 8519 81 35 formulējumu.

Tā kā ierīce ir paredzēta divu alternatīvu funkciju veikšanai (atskaņošanas funkcija un skaņas rediģēšanas funkcija), tā saskaņā ar XVI sadaļas 3. piezīmi klasificējama kā ierīce, kas pilda galveno funkciju.

Ņemot vērā tās objektīvās īpašības, tas ir, tikai vienu skaņas datņu ievades iespēju (CD lasītājs) un ierobežoto skaņas rediģēšanas iespēju, ierīces galvenā funkcija ir atskaņošana.

Tādēļ ierīce klasificējama ar KN kodu 8519 81 35 pie citādiem skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparātiem ar lāzera nolasīšanas sistēmu.

| 2. | Ierīce ar atskaņošanas un skaņas rediģēšanas/miksēšanas funkcijām (t.s. “diskžokeja multipleijers”) korpusā, kura izmēri ir apmēram 40 × 32 × 10 cm.
  Tā ir aprīkota ar CD lasītāju un dažādām saskarnēm (USB, audio izejām, SD karšu lasītāju). Tai ir kloķi, spiežamas pogas, slīdpogas un 6,1 collu šķidro kristālu displeja (LCD) indikatorpanelis.
  Ar ierīci var rediģēt un miksēt skaņu. Šim nolūkam tā, cita starpā, ir aprīkota ar:






  — | automātisku sitienu skaita minūtē (BPM) skaitītāju; |
| --- | --- | --- |

2.

Ierīce ar atskaņošanas un skaņas rediģēšanas/miksēšanas funkcijām (t.s. “diskžokeja multipleijers”) korpusā, kura izmēri ir apmēram 40 × 32 × 10 cm.

Tā ir aprīkota ar CD lasītāju un dažādām saskarnēm (USB, audio izejām, SD karšu lasītāju). Tai ir kloķi, spiežamas pogas, slīdpogas un 6,1 collu šķidro kristālu displeja (LCD) indikatorpanelis.

Ar ierīci var rediģēt un miksēt skaņu. Šim nolūkam tā, cita starpā, ir aprīkota ar:

—

automātisku sitienu skaita minūtē (BPM) skaitītāju;

| — | pakāpeniska skaļuma un atgriešanās funkciju; |
| --- | --- |

—

pakāpeniska skaļuma un atgriešanās funkciju;

| — | vietas atzīmēšanas funkciju; |
| --- | --- |

—

vietas atzīmēšanas funkciju;

| — | cilpas funkciju; |
| --- | --- |

—

cilpas funkciju;

| — | 4 sitienu cilpas funkciju; |
| --- | --- |

—

4 sitienu cilpas funkciju;

| — | iezīmēšanas funkciju. |
| --- | --- |

—

iezīmēšanas funkciju.

Ierīce ir paredzēta profesionāliem diskžokejiem skaņas atskaņošanai, rediģēšanai un miksēšanai.

Skaņas datnes, kas tiek atskaņotas, rediģētas un miksētas, var būt no dažādiem avotiem (CD lasītāja, automātiskās datu apstrādes (ADA) iekārtas, USB atmiņas vai SD kartes).

Ierīce var darboties patstāvīgi vai kopā ar ADA iekārtu.

8543 70 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 3. piezīmi un KN kodu 8543, 8543 70 un 8543 70 90 formulējumu.

Tā kā ierīce ir paredzēta divu alternatīvu funkciju veikšanai (atskaņošanas funkcija un skaņas rediģēšanas/miksēšanas funkcija), tā saskaņā ar XVI sadaļas 3. piezīmi klasificējama kā ierīce, kas pilda galveno funkciju.

Ņemot vērā tās objektīvās īpašības, proti, tehnisko parametru klāstu skaņas rediģēšanai un miksēšanai, iespēju miksēt skaņas datnes no dažādiem avotiem, kā arī ierīces konstrukciju un koncepciju, ierīces galvenā funkcija ir skaņas rediģēšana/miksēšana. Tādēļ klasificēšana pozīcijā 8519 nav iespējama.

Tādējādi ierīce klasificējama ar KN kodu 8543 70 90 pie citādām mašīnām un aparātiem ar atsevišķām funkcijām, kas nav minēti vai iekļauti citur 85. nodaļā.

---

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/15

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 312/2014

(2014. gada 26. marts),

ar ko izveido tīkla kodeksu gāzes balansēšanai pārvades tīklos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 6. panta 11. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai uzlabotu konkurētspēju un nodrošinātu visiem patērētājiem iespēju iegādāties enerģiju par izdevīgākajām cenām, izšķiroša nozīme ir savstarpēji pilnībā savienota un funkcionējoša iekšējā enerģijas tirgus izveides steidzamai pabeigšanai, tādējādi nodrošinot pieejamas un ilgtspējīgas enerģijas piegādi Savienības ekonomikai. |
| --- | --- |

(1)

Lai uzlabotu konkurētspēju un nodrošinātu visiem patērētājiem iespēju iegādāties enerģiju par izdevīgākajām cenām, izšķiroša nozīme ir savstarpēji pilnībā savienota un funkcionējoša iekšējā enerģijas tirgus izveides steidzamai pabeigšanai, tādējādi nodrošinot pieejamas un ilgtspējīgas enerģijas piegādi Savienības ekonomikai.

| (2) | Lai panāktu lielāku tirgus integrāciju, ir svarīgi, ka gāzes balansēšanas noteikumi, ko piemēro pārvades tīklos, atvieglina gāzes tirdzniecību starp balansēšanas zonām, tādējādi veicinot tirgus likviditātes attīstību. Tādēļ ar šo regulu Savienības līmenī tiek izveidoti harmonizēti gāzes pārvades balansēšanas noteikumi, kuru mērķis ir tīkla lietotājiem radīt pārliecību par to, ka jebkurā balansēšanas zonā Savienībā izmaksu ziņā efektīvā un nediskriminējošā veidā būs iespējams pārvaldīt gāzes bilances pozīcijas. |
| --- | --- |

(2)

Lai panāktu lielāku tirgus integrāciju, ir svarīgi, ka gāzes balansēšanas noteikumi, ko piemēro pārvades tīklos, atvieglina gāzes tirdzniecību starp balansēšanas zonām, tādējādi veicinot tirgus likviditātes attīstību. Tādēļ ar šo regulu Savienības līmenī tiek izveidoti harmonizēti gāzes pārvades balansēšanas noteikumi, kuru mērķis ir tīkla lietotājiem radīt pārliecību par to, ka jebkurā balansēšanas zonā Savienībā izmaksu ziņā efektīvā un nediskriminējošā veidā būs iespējams pārvaldīt gāzes bilances pozīcijas.

| (3) | Šī regula palīdz izveidot tādu konkurētspējīgu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu Eiropas Savienībā, kas ļauj nodrošināt gāzes fleksibilitāti no jebkura avota, lai piedāvātu to iegādāties un pārdot ar tirgus mehānismu palīdzību un tīkla lietotāji tādējādi varētu efektīvi sabalansēt balansēšanas portfeļus vai pārvades sistēmas operators varētu izmantot gāzes fleksibilitāti pārvades tīkla balansēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Šī regula palīdz izveidot tādu konkurētspējīgu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu Eiropas Savienībā, kas ļauj nodrošināt gāzes fleksibilitāti no jebkura avota, lai piedāvātu to iegādāties un pārdot ar tirgus mehānismu palīdzību un tīkla lietotāji tādējādi varētu efektīvi sabalansēt balansēšanas portfeļus vai pārvades sistēmas operators varētu izmantot gāzes fleksibilitāti pārvades tīkla balansēšanai.

| (4) | Regulā (EK) Nr. 715/2009 ir paredzēti nediskriminējoši noteikumi par piekļuves nosacījumiem dabasgāzes pārvades tīkliem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Uz tirgus principiem balstīti balansēšanas noteikumi, nodrošinot nebalansa maksas, kas atspoguļo izmaksas, finansiāli stimulē tīkla lietotājus balansēt to balansēšanas portfeļus. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EK) Nr. 715/2009 ir paredzēti nediskriminējoši noteikumi par piekļuves nosacījumiem dabasgāzes pārvades tīkliem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Uz tirgus principiem balstīti balansēšanas noteikumi, nodrošinot nebalansa maksas, kas atspoguļo izmaksas, finansiāli stimulē tīkla lietotājus balansēt to balansēšanas portfeļus.

| (5) | Piemērojot balansēšanas noteikumus, kas izstrādāti, lai veicinātu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstību, tīkla lietotāji ir atbildīgi par to, lai, izmantojot tirdzniecības platformas, kas izveidotas nolūkā atvieglināt gāzes tirdzniecību starp tīkla lietotājiem un pārvades sistēmas operatoru, savas ievades sabalansētu ar izvadēm. Pārvades sistēmu operatori veic pārvades tīklu atlikušo balansēšanu, ja tas ir nepieciešams. Veicot šīs darbības, pārvades sistēmu operatoriem būtu jāievēro izdevīguma secība. Izdevīguma secība ir noteikta tā, lai pārvades sistēmas operatori, iepērkot gāzi, ņemtu vērā gan ekonomiskus, gan ar tehnisko darbību saistītus apsvērumus un izmantotu produktus, kurus iespējams piegādāt no plaša avotu klāsta, tostarp produktus no SDG un gāzes krātuvēm. Pārvades sistēmu operatoriem būtu jācenšas gāzes balansēšanas apjomu maksimāli nodrošināt ar īstermiņa standartizēto produktu pirkšanu un pārdošanu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Piemērojot balansēšanas noteikumus, kas izstrādāti, lai veicinātu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstību, tīkla lietotāji ir atbildīgi par to, lai, izmantojot tirdzniecības platformas, kas izveidotas nolūkā atvieglināt gāzes tirdzniecību starp tīkla lietotājiem un pārvades sistēmas operatoru, savas ievades sabalansētu ar izvadēm. Pārvades sistēmu operatori veic pārvades tīklu atlikušo balansēšanu, ja tas ir nepieciešams. Veicot šīs darbības, pārvades sistēmu operatoriem būtu jāievēro izdevīguma secība. Izdevīguma secība ir noteikta tā, lai pārvades sistēmas operatori, iepērkot gāzi, ņemtu vērā gan ekonomiskus, gan ar tehnisko darbību saistītus apsvērumus un izmantotu produktus, kurus iespējams piegādāt no plaša avotu klāsta, tostarp produktus no SDG un gāzes krātuvēm. Pārvades sistēmu operatoriem būtu jācenšas gāzes balansēšanas apjomu maksimāli nodrošināt ar īstermiņa standartizēto produktu pirkšanu un pārdošanu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgū.

| (6) | Lai tīkla lietotājiem nodrošinātu to balansēšanas portfeļu balansēšanas iespējas, šajā regulā ir noteiktas arī minimālās prasības, ko piemēro informācijas sniegšanai, lai ieviestu uz tirgus principiem balstītu balansēšanas režīmu. Tādēļ šajā regulā noteikto informācijas plūsmu mērķis ir veicināt balansēšanas režīmu pa dienām, un šai informācijai jāpalīdz tīkla lietotājam izmaksu ziņā efektīvi pārvaldīt tā riskus un iespējas. |
| --- | --- |

(6)

Lai tīkla lietotājiem nodrošinātu to balansēšanas portfeļu balansēšanas iespējas, šajā regulā ir noteiktas arī minimālās prasības, ko piemēro informācijas sniegšanai, lai ieviestu uz tirgus principiem balstītu balansēšanas režīmu. Tādēļ šajā regulā noteikto informācijas plūsmu mērķis ir veicināt balansēšanas režīmu pa dienām, un šai informācijai jāpalīdz tīkla lietotājam izmaksu ziņā efektīvi pārvaldīt tā riskus un iespējas.

| (7) | Turklāt, lai aizsargātu sensitīvu komercinformāciju, saskaņā ar šo regulu pārvades sistēmu operatoriem būtu jāsaglabā šīs regulas īstenošanas nolūkā saņemtās informācijas un datu konfidencialitāte, un tie šo informāciju vai datus ne pilnīgi, ne daļēji nedrīkst izpaust trešām pusēm, izņemot tiesību aktos noteiktos gadījumos un noteiktajā apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt, lai aizsargātu sensitīvu komercinformāciju, saskaņā ar šo regulu pārvades sistēmu operatoriem būtu jāsaglabā šīs regulas īstenošanas nolūkā saņemtās informācijas un datu konfidencialitāte, un tie šo informāciju vai datus ne pilnīgi, ne daļēji nedrīkst izpaust trešām pusēm, izņemot tiesību aktos noteiktos gadījumos un noteiktajā apmērā.

| (8) | Šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 715/2009, kuru tā papildina un ir tās neatņemama sastāvdaļa. Citos tiesību aktos iekļautās atsauces uz Regulu (EK) Nr. 715/2009 saprot kā atsauces arī uz šo regulu. Šo regulu piemēro jaudām, kas nav izņēmuma jaudas, lielās jaunās infrastruktūrās, kurām piešķirts atbrīvojums no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (2) 32. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/55/EK (3) bijušā 18. panta piemērošanas, tiktāl, cik šīs regulas piemērošana negatīvi neietekmē šāda izņēmuma piemērošanu. Šo regulu piemēro, ņemot vērā starpsavienojumu specifiku. |
| --- | --- |

(8)

Šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 715/2009, kuru tā papildina un ir tās neatņemama sastāvdaļa. Citos tiesību aktos iekļautās atsauces uz Regulu (EK) Nr. 715/2009 saprot kā atsauces arī uz šo regulu. Šo regulu piemēro jaudām, kas nav izņēmuma jaudas, lielās jaunās infrastruktūrās, kurām piešķirts atbrīvojums no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (2) 32. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/55/EK (3) bijušā 18. panta piemērošanas, tiktāl, cik šīs regulas piemērošana negatīvi neietekmē šāda izņēmuma piemērošanu. Šo regulu piemēro, ņemot vērā starpsavienojumu specifiku.

| (9) | Šī regula ir izstrādāta, ievērojot procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2009 6. pantā. Tajā tiek pilnīgāk harmonizēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 21. pantā paredzētie balansēšanas noteikumi, lai sekmētu gāzes tirdzniecību. |
| --- | --- |

(9)

Šī regula ir izstrādāta, ievērojot procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2009 6. pantā. Tajā tiek pilnīgāk harmonizēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 21. pantā paredzētie balansēšanas noteikumi, lai sekmētu gāzes tirdzniecību.

| (10) | Šajā regulā ir iekļauti noteikumi, kuri attiecas uz sadales sistēmas operatoriem un kuru mērķis ir harmonizēt operatoru uzdevumus tikai tādos gadījumos un tādā mērā, kā nepieciešams, lai nodrošinātu šo noteikumu pienācīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā ir iekļauti noteikumi, kuri attiecas uz sadales sistēmas operatoriem un kuru mērķis ir harmonizēt operatoru uzdevumus tikai tādos gadījumos un tādā mērā, kā nepieciešams, lai nodrošinātu šo noteikumu pienācīgu īstenošanu.

| (11) | Īstenojot šo regulu, dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem jāņem vērā paraugprakse un jācenšas harmonizēt šīs regulas īstenošanu. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (4) 7. pantu, aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm vajadzētu nodrošināt, ka šie balansēšanas noteikumi visā Savienības teritorijā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā. |
| --- | --- |

(11)

Īstenojot šo regulu, dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem jāņem vērā paraugprakse un jācenšas harmonizēt šīs regulas īstenošanu. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (4) 7. pantu, aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm vajadzētu nodrošināt, ka šie balansēšanas noteikumi visā Savienības teritorijā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 51. pantam, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 51. pantam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido tīkla kodeksu, kur ietverti gāzes balansēšanas noteikumi, tostarp ar tīklu saistīti noteikumi par nominācijas procedūrām, noteikumi par nebalansa maksām, ar dienas nebalansa maksu saistītu strīdu izšķiršanas kārtība un noteikumi par tehniskās darbības balansēšanu starp pārvades sistēmu operatoru tīkliem.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro balansēšanas zonām Savienības robežās.

2.   Šo regulu nepiemēro balansēšanas zonām tajās dalībvalstīs, kurām piešķirta atkāpe, pamatojoties uz Direktīvas 2009/73/EK 49. pantu.

3.   Šo regulu nepiemēro piešķīrumu un tā vēlāk atvasinātā faktiskā patēriņa iespējamai saskaņošanai, kas iegūts no galalietotāja skaitītāju rādījumiem.

4.   Šo regulu nepiemēro ārkārtas situācijās, kad pārvades sistēmas operatoram ir jāievieš īpaši pasākumi, kas noteikti saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 994/2010 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem (5).

5.   No šīs regulas izrietošās tīkla lietotāju tiesības un pienākumus piemēro tikai tiem tīkla lietotājiem, kuri ir noslēguši tiesiski saistošu līgumu – transporta līgumu vai citu līgumu –, kas tiem ļauj iesniegt tirdzniecības paziņojumus saskaņā ar 5. pantu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 715/2009 2. pantā, Komisijas Regulas (ES) Nr. 984/2013, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Regulu (EK) Nr. 715/2009 (6), 3. pantā, kā arī Direktīvas 2009/73/EK 2. pantā. Papildus piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “balansēšanas zona” ir ieejas–izejas sistēma, kurai piemēro īpašu balansēšanas režīmu un kura var ietvert sadales sistēmas vai šo sistēmu daļas; |
| --- | --- |

1)

“balansēšanas zona” ir ieejas–izejas sistēma, kurai piemēro īpašu balansēšanas režīmu un kura var ietvert sadales sistēmas vai šo sistēmu daļas;

| 2) | “balansēšanas darbība” ir darbība, ko pārvades sistēmas operators veic, lai mainītu gāzes plūsmas virzienu uz pārvades tīklu vai no tā, izņemot darbības, kas saistītas ar gāzi, ko neuzskaita kā izvadītu no sistēmas, un pārvades sistēmas operatora izmantoto gāzi sistēmas darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

2)

“balansēšanas darbība” ir darbība, ko pārvades sistēmas operators veic, lai mainītu gāzes plūsmas virzienu uz pārvades tīklu vai no tā, izņemot darbības, kas saistītas ar gāzi, ko neuzskaita kā izvadītu no sistēmas, un pārvades sistēmas operatora izmantoto gāzi sistēmas darbības nodrošināšanai;

| 3) | “balansēšanas neitralitātes maksa” ir maksa, ko pārvades sistēmas operators maksā attiecīgajiem tīkla lietotājiem vai saņem no tiem par balansēšanas darbību veikšanu un ko veido starpība starp saņemtajām vai saņemamām summām un samaksātajām vai maksājamām summām; |
| --- | --- |

3)

“balansēšanas neitralitātes maksa” ir maksa, ko pārvades sistēmas operators maksā attiecīgajiem tīkla lietotājiem vai saņem no tiem par balansēšanas darbību veikšanu un ko veido starpība starp saņemtajām vai saņemamām summām un samaksātajām vai maksājamām summām;

| 4) | “tirdzniecības platforma” ir tirdzniecības platformas operatora nodrošināta un pārvaldīta elektroniska platforma, kur tirdzniecības dalībnieki var piedāvāt un pieņemt, tostarp izmantojot pārskatīšanas un atsaukuma tiesības, piedāvājumus vai solījumus par gāzi, kas vajadzīga gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstību izlīdzināšanai, ievērojot noteikumus, kas attiecas uz tirdzniecības platformu un ko pārvades sistēmas operators piemēro tirdzniecībā balansēšanas darbību veikšanai; |
| --- | --- |

4)

“tirdzniecības platforma” ir tirdzniecības platformas operatora nodrošināta un pārvaldīta elektroniska platforma, kur tirdzniecības dalībnieki var piedāvāt un pieņemt, tostarp izmantojot pārskatīšanas un atsaukuma tiesības, piedāvājumus vai solījumus par gāzi, kas vajadzīga gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstību izlīdzināšanai, ievērojot noteikumus, kas attiecas uz tirdzniecības platformu un ko pārvades sistēmas operators piemēro tirdzniecībā balansēšanas darbību veikšanai;

| 5) | “tirdzniecības dalībnieks” ir tīkla lietotājs vai pārvades sistēmas operators, kam ir līgums ar tirdzniecības platformas operatoru un kas atbilst nosacījumiem darījumu veikšanai tirdzniecības platformā; |
| --- | --- |

5)

“tirdzniecības dalībnieks” ir tīkla lietotājs vai pārvades sistēmas operators, kam ir līgums ar tirdzniecības platformas operatoru un kas atbilst nosacījumiem darījumu veikšanai tirdzniecības platformā;

| 6) | “balansēšanas platforma” ir tirdzniecības platforma, kur pārvades sistēmas operators ir tirdzniecības dalībnieks visos tirgus darījumos; |
| --- | --- |

6)

“balansēšanas platforma” ir tirdzniecības platforma, kur pārvades sistēmas operators ir tirdzniecības dalībnieks visos tirgus darījumos;

| 7) | “balansēšanas pakalpojums” ir pakalpojums, ko pārvades sistēmas operatoram sniedz saskaņā ar līgumu par gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstību izlīdzināšanai vajadzīgās gāzes piegādi, kas nav standartizēts īstermiņa produkts; |
| --- | --- |

7)

“balansēšanas pakalpojums” ir pakalpojums, ko pārvades sistēmas operatoram sniedz saskaņā ar līgumu par gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstību izlīdzināšanai vajadzīgās gāzes piegādi, kas nav standartizēts īstermiņa produkts;

| 8) | “apstiprinātais daudzums” ir gāzes daudzums, ko pārvades sistēmas operators apstiprinājis kā ieplānotu vai pārplānotu ievadīšanai gāzes plūsmā gāzes dienā D; |
| --- | --- |

8)

“apstiprinātais daudzums” ir gāzes daudzums, ko pārvades sistēmas operators apstiprinājis kā ieplānotu vai pārplānotu ievadīšanai gāzes plūsmā gāzes dienā D;

| 9) | “dienas nebalansa maksa” ir naudas summa, ko tīkla lietotājs maksā vai saņem par dienas nebalansa daudzumu; |
| --- | --- |

9)

“dienas nebalansa maksa” ir naudas summa, ko tīkla lietotājs maksā vai saņem par dienas nebalansa daudzumu;

| 10) | “ik dienas mērīts” – gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots vienu reizi gāzes dienā; |
| --- | --- |

10)

“ik dienas mērīts” – gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots vienu reizi gāzes dienā;

| 11) | “vairākas reizes dienā mērīts” – gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots vismaz divas reizes gāzes dienā; |
| --- | --- |

11)

“vairākas reizes dienā mērīts” – gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots vismaz divas reizes gāzes dienā;

| 12) | “retāk nekā ik dienas mērīts” – gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots retāk nekā vienu reizi gāzes dienā; |
| --- | --- |

12)

“retāk nekā ik dienas mērīts” – gāzes daudzums tiek mērīts un apkopots retāk nekā vienu reizi gāzes dienā;

| 13) | “balansēšanas portfelis” ir tīkla lietotāja ievadītā un izvadītā daudzuma sagrupējums; |
| --- | --- |

13)

“balansēšanas portfelis” ir tīkla lietotāja ievadītā un izvadītā daudzuma sagrupējums;

| 14) | “paziņotais daudzums” ir gāzes daudzums, kas nodots starp pārvades sistēmas operatoru un tīkla lietotāju vai tīkla lietotājiem, vai balansēšanas portfeļiem; |
| --- | --- |

14)

“paziņotais daudzums” ir gāzes daudzums, kas nodots starp pārvades sistēmas operatoru un tīkla lietotāju vai tīkla lietotājiem, vai balansēšanas portfeļiem;

| 15) | “piešķīrums” ir gāzes daudzums, ko pārvades sistēmas operators ir piešķīris tīkla lietotājam kā ievadi vai izvadi, kas izteikta kWh, lai noteiktu dienas nebalansa daudzumu; |
| --- | --- |

15)

“piešķīrums” ir gāzes daudzums, ko pārvades sistēmas operators ir piešķīris tīkla lietotājam kā ievadi vai izvadi, kas izteikta kWh, lai noteiktu dienas nebalansa daudzumu;

| 16) | “renominācijas cikls” ir procedūra, ko pārvades sistēmas operators īsteno, lai pēc renominācijas saņemšanas sniegtu tīkla lietotājam paziņojumu par apstiprinātajiem daudzumiem; |
| --- | --- |

16)

“renominācijas cikls” ir procedūra, ko pārvades sistēmas operators īsteno, lai pēc renominācijas saņemšanas sniegtu tīkla lietotājam paziņojumu par apstiprinātajiem daudzumiem;

| 17) | “tekošās dienas maksa” ir maksa, ko tekošās dienas saistību rezultātā uzliek pārvades sistēmas operatoram par tīkla lietotāju vai tīkla lietotājam, vai maksājums, kas jāveic pārvades sistēmas operatoram par tīkla lietotāju vai tīkla lietotājam; |
| --- | --- |

17)

“tekošās dienas maksa” ir maksa, ko tekošās dienas saistību rezultātā uzliek pārvades sistēmas operatoram par tīkla lietotāju vai tīkla lietotājam, vai maksājums, kas jāveic pārvades sistēmas operatoram par tīkla lietotāju vai tīkla lietotājam;

| 18) | “tekošās dienas saistības” ir noteikumu kopums, ko pārvades sistēmas operators gāzes dienā piemēro tīkla lietotājiem attiecībā uz tīkla lietotāju ievadēm un izvadēm; |
| --- | --- |

18)

“tekošās dienas saistības” ir noteikumu kopums, ko pārvades sistēmas operators gāzes dienā piemēro tīkla lietotājiem attiecībā uz tīkla lietotāju ievadēm un izvadēm;

| 19) | “pamatvariants” ir informēšanas modelis, kurā informāciju par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm veido nākamās dienas un tekošās dienas prognozes; |
| --- | --- |

19)

“pamatvariants” ir informēšanas modelis, kurā informāciju par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm veido nākamās dienas un tekošās dienas prognozes;

| 20) | “1. variants” ir informēšanas modelis, kurā informācija par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm un ik dienas mērītajām izvadēm pamatojas uz sadalījumu starp gāzes dienā mērītajām plūsmām; |
| --- | --- |

20)

“1. variants” ir informēšanas modelis, kurā informācija par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm un ik dienas mērītajām izvadēm pamatojas uz sadalījumu starp gāzes dienā mērītajām plūsmām;

| 21) | “2. variants” ir informēšanas modelis, kurā informācija par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ir nākamās dienas prognoze. |
| --- | --- |

21)

“2. variants” ir informēšanas modelis, kurā informācija par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ir nākamās dienas prognoze.

II   NODAĻA

BALANSĒŠANAS SISTĒMA

4. pants

Vispārējie principi

1.   Tīkla lietotāji ir atbildīgi par savu balansēšanas portfeļu balansēšanu, lai pēc iespējas samazinātu vajadzību pārvades sistēmas operatoriem veikt šajā regulā paredzētās balansēšanas darbības.

2.   Balansēšanas noteikumiem, kas noteikti atbilstīgi šai regulai, ir jāatbilst faktiskajām sistēmas vajadzībām, ņemot vērā pārvades sistēmas operatoriem pieejamos resursus, un jāstimulē tīkla lietotāji efektīvi balansēt savus balansēšanas portfeļus.

3.   Tīkla lietotāji var noslēgt tādu tiesiski saistošu līgumu ar pārvades sistēmas operatoru, kas tiem ļauj iesniegt tirdzniecības paziņojumus, neatkarīgi no tā, vai tie ir noslēguši līgumu par transporta jaudu.

4.   Balansēšanas zonā, kurā darbojas vairāk nekā viens pārvades sistēmas operators, šo regulu piemēro visiem pārvades sistēmas operatoriem šajā balansēšanas zonā. Ja atbildība par šo pārvades tīklu balansa nodrošināšanu ir nodota kādai struktūrai, šo regulu šai struktūrai piemēro tādā mērā, kāds noteikts piemērojamos valsts noteikumos.

5. pants

Tirdzniecības paziņojumi un piešķīrumi

1.   Gāzes nodošanu starp diviem balansēšanas portfeļiem vienā balansēšanas zonā veic, izmantojot tirdzniecības paziņojumus par piegādi un iegādi, kas gāzes dienā iesniegti pārvades sistēmas operatoram.

2.   Tirdzniecības paziņojumu iesniegšanas, atsaukšanas un grozīšanas termiņus pārvades sistēmas operators nosaka transporta līgumā vai citā tiesiski saistošā līgumā ar tīkla lietotājiem, vajadzības gadījumā ņemot vērā tirdzniecības paziņojumu apstrādei nepieciešamo laiku. Pārvades sistēmas operators dod iespēju tīkla lietotājiem iesniegt tirdzniecības paziņojumu tuvu brīdim, kad tirdzniecības paziņojums stājas spēkā.

3.   Pārvades sistēmas operators pēc iespējas saīsina tirdzniecības paziņojumu apstrādes ilgumu. Apstrādes laiks nav ilgāks par trīsdesmit minūtēm, izņemot gadījumus, kuros laiks līdz brīdim, kad tirdzniecības paziņojums stājas spēkā, ir pietiekams, lai pagarinātu apstrādes laiku līdz divām stundām.

4.   Tirdzniecības paziņojums ietver vismaz šādu informāciju:

| a) | gāzes dienu, par kuru tiek veikta gāzes nodošana; |
| --- | --- |

a)

gāzes dienu, par kuru tiek veikta gāzes nodošana;

| b) | attiecīgo balansēšanas portfeļu identifikāciju; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo balansēšanas portfeļu identifikāciju;

| c) | norādi, vai sniegtais tirdzniecības paziņojums ir par piegādi vai iegādi; |
| --- | --- |

c)

norādi, vai sniegtais tirdzniecības paziņojums ir par piegādi vai iegādi;

| d) | paziņoto daudzumu, kas izteikts kWh/d par dienā paziņoto daudzumu vai kWh/h par stundā paziņoto daudzumu, ievērojot pārvades sistēmas operatora prasības. |
| --- | --- |

d)

paziņoto daudzumu, kas izteikts kWh/d par dienā paziņoto daudzumu vai kWh/h par stundā paziņoto daudzumu, ievērojot pārvades sistēmas operatora prasības.

5.   Ja pārvades sistēmas operators saņem savstarpēji atbilstošus tirdzniecības paziņojumus par piegādi un iegādi un paziņotie daudzumi ir vienādi, pārvades sistēmas operators paziņoto daudzumu piešķir attiecīgajiem balansēšanas portfeļiem:

| a) | kā izvadi tā tīkla lietotāja balansēšanas portfelim, kurš sniedzis tirdzniecības paziņojumu par piegādi; un |
| --- | --- |

a)

kā izvadi tā tīkla lietotāja balansēšanas portfelim, kurš sniedzis tirdzniecības paziņojumu par piegādi; un

| b) | kā ievadi tā tīkla lietotāja balansēšanas portfelim, kurš sniedzis tirdzniecības paziņojumu par iegādi. |
| --- | --- |

b)

kā ievadi tā tīkla lietotāja balansēšanas portfelim, kurš sniedzis tirdzniecības paziņojumu par iegādi.

6.   Ja 5. punktā minētie paziņotie daudzumi nav vienādi, pārvades sistēmas operators vai nu piešķir mazāko paziņoto daudzumu, kas norādīts attiecīgajā tirdzniecības paziņojumā, vai noraida abus tirdzniecības paziņojumus. Piemērojamo noteikumu pārvades sistēmas operators nosaka piemērojamajā transporta līgumā vai citā tiesiski saistošā līgumā.

7.   Pakalpojuma sniedzējs nedrīkst tikt kavēts rīkoties tīkla lietotāja uzdevumā, lai pildītu 5. punktā minētos uzdevumus, kuriem vajadzīgs pārvades sistēmas operatora iepriekšējs apstiprinājums.

8.   Tīkla lietotājs var iesniegt tirdzniecības paziņojumu gāzes dienā neatkarīgi no tā, vai attiecīgais tīkla lietotājs gāzes dienā ir veicis nomināciju.

9.   Šā panta 1.–8. punktu mutatis mutandis piemēro pārvades sistēmu operatoriem, kas veic tirdzniecību saskaņā ar 6. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

III   NODAĻA

TEHNISKĀS DARBĪBAS BALANSĒŠANA

6. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Pārvades sistēmu operators veic balansēšanas darbības, lai:

| a) | uzturētu pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās; |
| --- | --- |

a)

uzturētu pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās;

| b) | dienas beigās pārvades tīklā sasniegtu tādu pieejamās tīkla bufergāzes apjomu, kas ir citāds, nekā prognozēts pēc ievadēm un izvadēm attiecīgajā gāzes dienā, un kas atbilst ekonomiskai un efektīvai pārvades tīklu darbībai. |
| --- | --- |

b)

dienas beigās pārvades tīklā sasniegtu tādu pieejamās tīkla bufergāzes apjomu, kas ir citāds, nekā prognozēts pēc ievadēm un izvadēm attiecīgajā gāzes dienā, un kas atbilst ekonomiskai un efektīvai pārvades tīklu darbībai.

2.   Veicot balansēšanas darbības, pārvades sistēmas operators attiecībā uz balansēšanas zonu ņem vērā vismaz šādu informāciju:

| a) | pārvades sistēmas operatora veiktos aprēķinus par gāzes pieprasījumu gāzes dienā, kurā ir jāveic balansēšanas darbība(-as), kopumā un šīs dienas ietvaros; |
| --- | --- |

a)

pārvades sistēmas operatora veiktos aprēķinus par gāzes pieprasījumu gāzes dienā, kurā ir jāveic balansēšanas darbība(-as), kopumā un šīs dienas ietvaros;

| b) | informāciju par nominācijām un piešķīrumiem, kā arī mērītās gāzes plūsmas; |
| --- | --- |

b)

informāciju par nominācijām un piešķīrumiem, kā arī mērītās gāzes plūsmas;

| c) | gāzes spiedienu visā(-os) pārvades tīklā(-os). |
| --- | --- |

c)

gāzes spiedienu visā(-os) pārvades tīklā(-os).

3.   Pārvades sistēmu operatori veic balansēšanas darbības:

| a) | tirdzniecības platformā pērkot vai pārdodot standartizētus īstermiņa produktus; un/vai |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības platformā pērkot vai pārdodot standartizētus īstermiņa produktus; un/vai

| b) | izmantojot balansēšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

b)

izmantojot balansēšanas pakalpojumus.

4.   Veicot balansēšanas darbības, pārvades sistēmas operators ievēro šādus principus:

| a) | balansēšanas darbības veic nediskriminējošā veidā; |
| --- | --- |

a)

balansēšanas darbības veic nediskriminējošā veidā;

| b) | balansēšanas darbībās ņem vērā visus pārvades sistēmu operatoru pienākumus pārvaldīt ekonomisku un rentablu pārvades tīklu. |
| --- | --- |

b)

balansēšanas darbībās ņem vērā visus pārvades sistēmu operatoru pienākumus pārvaldīt ekonomisku un rentablu pārvades tīklu.

7. pants

Standartizēti īstermiņa produkti

1.   Standartizētus īstermiņa produktus tirgo piegādei tekošajā dienā vai nākamajā dienā septiņas dienas nedēļā saskaņā ar piemērojamiem tirdzniecības platformas noteikumiem, par kuriem vienojušies tirdzniecības platformas operators un pārvades sistēmas operators.

2.   Ierosinošais tirdzniecības dalībnieks ir tirdzniecības dalībnieks, kas tirdzniecības platformā ievieto tirdzniecības piedāvājumu vai solījumu, un akceptējošais tirdzniecības dalībnieks ir tirdzniecības dalībnieks, kas to pieņem.

3.   Tirgojot virtuālo produktu:

| a) | viens tirdzniecības dalībnieks sniedz tirdzniecības paziņojumu par iegādi, un otrs tirdzniecības dalībnieks – tirdzniecības paziņojumu par piegādi; |
| --- | --- |

a)

viens tirdzniecības dalībnieks sniedz tirdzniecības paziņojumu par iegādi, un otrs tirdzniecības dalībnieks – tirdzniecības paziņojumu par piegādi;

| b) | abos tirdzniecības paziņojumos norāda gāzes daudzumu, ko tirdzniecības dalībnieks, kas sniedz tirdzniecības paziņojumu par piegādi, nodod tirdzniecības dalībniekam, kas sniedz tirdzniecības paziņojumu par iegādi; |
| --- | --- |

b)

abos tirdzniecības paziņojumos norāda gāzes daudzumu, ko tirdzniecības dalībnieks, kas sniedz tirdzniecības paziņojumu par piegādi, nodod tirdzniecības dalībniekam, kas sniedz tirdzniecības paziņojumu par iegādi;

| c) | ja izmanto stundā paziņoto daudzumu, to piemēro vienādi visām gāzes dienā atlikušajām stundām, sākot no norādītā sākuma laika, un tam jābūt vienādam ar nulli visās stundās pirms sākuma laika. |
| --- | --- |

c)

ja izmanto stundā paziņoto daudzumu, to piemēro vienādi visām gāzes dienā atlikušajām stundām, sākot no norādītā sākuma laika, un tam jābūt vienādam ar nulli visās stundās pirms sākuma laika.

4.   Tirgojot lokalizētu produktu:

| a) | pārvades sistēmas operators nosaka attiecīgos ieejas un izejas punktus vai punktu grupas, ko var izmantot; |
| --- | --- |

a)

pārvades sistēmas operators nosaka attiecīgos ieejas un izejas punktus vai punktu grupas, ko var izmantot;

| b) | jāizpilda visi 3. punktā paredzētie nosacījumi; |
| --- | --- |

b)

jāizpilda visi 3. punktā paredzētie nosacījumi;

| c) | ierosinošais tirdzniecības dalībnieks maina gāzes daudzumu, kas jāpiegādā pārvades tīklā vai jāizvada no tā konkrētā ieejas vai izejas punktā, par daudzumu, kas vienāds ar paziņoto daudzumu, un attiecīgi sniedz pārvades sistēmas operatoram apliecinājumu, ka daudzums ir mainīts. |
| --- | --- |

c)

ierosinošais tirdzniecības dalībnieks maina gāzes daudzumu, kas jāpiegādā pārvades tīklā vai jāizvada no tā konkrētā ieejas vai izejas punktā, par daudzumu, kas vienāds ar paziņoto daudzumu, un attiecīgi sniedz pārvades sistēmas operatoram apliecinājumu, ka daudzums ir mainīts.

5.   Tirgojot temporālu produktu:

| a) | jāizpilda 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi; |
| --- | --- |

a)

jāizpilda 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi;

| b) | piemēro stundā paziņoto daudzumu stundām gāzes dienā, sākot no konkrēta sākuma laika līdz konkrētam beigu laikam, un šis daudzums ir vienāds ar nulli visās stundās pirms sākuma laika un vienāds ar nulli visās stundās pēc beigu laika. |
| --- | --- |

b)

piemēro stundā paziņoto daudzumu stundām gāzes dienā, sākot no konkrēta sākuma laika līdz konkrētam beigu laikam, un šis daudzums ir vienāds ar nulli visās stundās pirms sākuma laika un vienāds ar nulli visās stundās pēc beigu laika.

6.   Tirgojot temporālu lokalizētu produktu, ievēro 4. punkta a) un c) apakšpunktā un 5. punktā paredzētos nosacījumus.

7.   Izveidojot standartizētus īstermiņa produktus, blakus esošu balansēšanas zonu pārvades sistēmu operatori sadarbojas, lai noteiktu attiecīgos produktus. Katrs pārvades sistēmas operators bez liekas kavēšanās informē attiecīgos tirdzniecības platformu operatorus par šādas sadarbības rezultātiem.

8. pants

Balansēšanas pakalpojumi

1.   Pārvades sistēmas operatoram ir tiesības iepirkt balansēšanas pakalpojumus tādās situācijās, kad zināms vai paredzams, ka standartizēti īstermiņa produkti nevarēs nodrošināt pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās, vai gadījumos, kad standartizētu īstermiņa produktu tirdzniecība nav likvīda.

2.   Lai, izmantojot balansēšanas pakalpojumus, veiktu balansēšanas darbības, pārvades sistēmas operators, kurš iepērk šos balansēšanas pakalpojumus, ņem vērā vismaz šādus faktorus:

| a) | kā balansēšanas pakalpojumi saglabās pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās; |
| --- | --- |

a)

kā balansēšanas pakalpojumi saglabās pārvades tīkla darbību tā tehnisko iespēju robežās;

| b) | balansēšanas pakalpojumu reaģēšanas laiku, salīdzinot ar jebkuru pieejamo standartizēto īstermiņa produktu reaģēšanas laiku; |
| --- | --- |

b)

balansēšanas pakalpojumu reaģēšanas laiku, salīdzinot ar jebkuru pieejamo standartizēto īstermiņa produktu reaģēšanas laiku;

| c) | balansēšanas pakalpojumu iepirkuma un izmantošanas aplēstās izmaksas, salīdzinot ar jebkuru pieejamo standartizēto īstermiņa produktu izmantošanas aplēstajām izmaksām; |
| --- | --- |

c)

balansēšanas pakalpojumu iepirkuma un izmantošanas aplēstās izmaksas, salīdzinot ar jebkuru pieejamo standartizēto īstermiņa produktu izmantošanas aplēstajām izmaksām;

| d) | gāzes piegādes vietu; |
| --- | --- |

d)

gāzes piegādes vietu;

| e) | pārvades sistēmas operatora prasības attiecībā uz gāzes kvalitāti; |
| --- | --- |

e)

pārvades sistēmas operatora prasības attiecībā uz gāzes kvalitāti;

| f) | kādā mērā balansēšanas pakalpojumu iepirkums un izmantošana var ietekmēt gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti. |
| --- | --- |

f)

kādā mērā balansēšanas pakalpojumu iepirkums un izmantošana var ietekmēt gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti.

3.   Balansēšanas pakalpojumus iepērk, balstoties uz tirgus principiem, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu publiskā iepirkuma procedūru atbilstīgi piemērojamajiem valsts noteikumiem, proti:

| a) | pirms līgumsaistību uzņemšanās par balansēšanas pakalpojumu pārvades sistēmas operators publicē neierobežojošu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, norādot mērķi, priekšmetu un attiecīgos norādījumus pretendentiem, lai tie varētu piedalīties konkursa procedūrā; |
| --- | --- |

a)

pirms līgumsaistību uzņemšanās par balansēšanas pakalpojumu pārvades sistēmas operators publicē neierobežojošu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, norādot mērķi, priekšmetu un attiecīgos norādījumus pretendentiem, lai tie varētu piedalīties konkursa procedūrā;

| b) | konkursa rezultātus publicē, neskarot sensitīvas komercinformācijas aizsardzību, un katram pretendentam atklāj attiecīgos rezultātus. |
| --- | --- |

b)

konkursa rezultātus publicē, neskarot sensitīvas komercinformācijas aizsardzību, un katram pretendentam atklāj attiecīgos rezultātus.

4.   Īpašās situācijās valsts regulatīvā iestāde var atļaut publiskā konkursa vietā piemērot citu pārredzamu un nediskriminējošu procedūru.

5.   Ja vien valsts regulatīvās iestādes lēmumā nav atļauts ilgāks balansēšanas pakalpojuma sniegšanas laiks, balansēšanas pakalpojumu sniegšanas laiks nav ilgāks par vienu gadu, un sākuma datums ietilpst divpadsmit mēnešu periodā no attiecīgo līgumslēdzēju pušu saistību sākuma.

6.   Pārvades sistēmas operators reizi gadā pārskata tā balansēšanas pakalpojumu izmantošanu, lai novērtētu, vai pieejami standartizēti īstermiņa produkti labāk atbilstu pārvades sistēmas operatora tehniskās darbības prasībām un vai balansēšanas pakalpojumu izmantošanas apmēru nākamajā gadā varētu samazināt.

7.   Pārvades sistēmas operators reizi gadā publicē informāciju par iepirktajiem balansēšanas pakalpojumiem un ar tiem saistītajām izmaksām.

9. pants

Izdevīguma secība

1.   Saskaņā ar 6. panta 4. punktā noteiktajiem principiem, pieņemot lēmumu par piemērotu balansēšanas darbību izvēli, pārvades sistēmas operators:

| a) | piešķir prioritāti virtuālajiem produktiem, ja un kādā mērā tas ir atbilstīgi, attiecībā pret citiem pieejamiem standartizētiem īstermiņa produktiem; |
| --- | --- |

a)

piešķir prioritāti virtuālajiem produktiem, ja un kādā mērā tas ir atbilstīgi, attiecībā pret citiem pieejamiem standartizētiem īstermiņa produktiem;

| b) | turpmāk izklāstītajos gadījumos izmanto pārējos īstermiņa standartizētos produktus:






  1) | lokalizētus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētos ieejas un/vai izejas punktos un/vai sākot no konkrēta laikposma gāzes dienā; |
| --- | --- | --- |

b)

turpmāk izklāstītajos gadījumos izmanto pārējos īstermiņa standartizētos produktus:

1)

lokalizētus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētos ieejas un/vai izejas punktos un/vai sākot no konkrēta laikposma gāzes dienā;

| 2) | temporālus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētā laikposmā gāzes dienā; pārvades sistēmas operators temporālu produktu izmanto tikai tad, ja tas būtu ekonomiskāk un efektīvāk nekā pirkt un pārdot virtuālo produktu kopumu vai lokalizētus produktus; |
| --- | --- |

2)

temporālus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētā laikposmā gāzes dienā; pārvades sistēmas operators temporālu produktu izmanto tikai tad, ja tas būtu ekonomiskāk un efektīvāk nekā pirkt un pārdot virtuālo produktu kopumu vai lokalizētus produktus;

| 3) | temporālus lokalizētus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētos ieejas un/vai izejas punktos un konkrētā laikposmā gāzes dienā; pārvades sistēmas operators temporālu produktu izmanto tikai tad, ja tas būtu ekonomiskāk un efektīvāk nekā pirkt un pārdot lokalizēto produktu kopumu vai lokalizētus produktus; |
| --- | --- |

3)

temporālus lokalizētus produktus, ja nolūkā uzturēt pārvades tīklu tā tehnisko iespēju darbības robežās ir jāmaina gāzes plūsma konkrētos ieejas un/vai izejas punktos un konkrētā laikposmā gāzes dienā; pārvades sistēmas operators temporālu produktu izmanto tikai tad, ja tas būtu ekonomiskāk un efektīvāk nekā pirkt un pārdot lokalizēto produktu kopumu vai lokalizētus produktus;

| c) | izmanto balansēšanas pakalpojumus tikai tad, ja saskaņā ar attiecīgā pārvades sistēmas operatora izvērtējumu standartizēti īstermiņa produkti nenodrošinās vai, visticamāk, nenodrošinās vajadzīgos resursus, lai nodrošinātu pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās. |
| --- | --- |

c)

izmanto balansēšanas pakalpojumus tikai tad, ja saskaņā ar attiecīgā pārvades sistēmas operatora izvērtējumu standartizēti īstermiņa produkti nenodrošinās vai, visticamāk, nenodrošinās vajadzīgos resursus, lai nodrošinātu pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās.

Pārvades sistēmas operators ņem vērā izmaksu efektivitāti a)–c) apakšpunktā minētajos attiecīgajos izdevīguma secības līmeņos.

2.   Tirgojot standartizētus īstermiņa produktus, pārvades sistēmas operators piešķir prioritāti tekošās dienas produktu izmantošanai, salīdzinot ar nākamās dienas produktiem, ja un ciktāl tas ir atbilstīgi.

3.   Pārvades sistēmas operators kā alternatīvu virtuālo produktu un/vai lokalizētu produktu tirgošanai savā(-ās) balansēšanas zonā(-ās) var lūgt valsts regulatīvajai iestādei atļauju tirgoties blakus esošā balansēšanas zonā un transportēt gāzi uz šo balansēšanas zonu un no tās. Lemjot par atļaujas piešķiršanu, valsts regulatīvā iestāde var apsvērt alternatīvus risinājumus, lai uzlabotu vietējā tirgus darbību. Pārvades sistēmas operators un valsts regulatīvā iestāde reizi gadā pārskata piemērojamos noteikumus. Minētās balansēšanas izmantošana neliedz tīkla lietotājiem piekļūt attiecīgajam starpsavienojuma punktam un izmantot tā jaudu.

4.   Pārvades sistēmas operators katru gadu publicē informāciju par to balansēšanas darbību izmaksām, biežumu un daudzumu, kas veiktas saskaņā ar 1. punktā noteiktajām prasībām, un to balansēšanas darbību izmaksām, biežumu un daudzumu, kas veiktas saskaņā ar 3. punktu.

10. pants

Tirdzniecības platforma

1.   Lai iepirktu standartizētus īstermiņa produktus, pārvades sistēmas operators veic tirdzniecību tirdzniecības platformā, kas atbilst ikvienam no šiem kritērijiem:

| a) | nodrošina pietiekamu atbalstu visā gāzes dienā, lai tīkla lietotāji varētu veikt tirdzniecību, bet pārvades sistēmu operatori varētu veikt atbilstīgas balansēšanas darbības, izmantojot tirdzniecību ar attiecīgiem standartizētiem īstermiņa produktiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošina pietiekamu atbalstu visā gāzes dienā, lai tīkla lietotāji varētu veikt tirdzniecību, bet pārvades sistēmu operatori varētu veikt atbilstīgas balansēšanas darbības, izmantojot tirdzniecību ar attiecīgiem standartizētiem īstermiņa produktiem;

| b) | nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi; |
| --- | --- |

b)

nodrošina pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi;

| c) | sniedz pakalpojumus, pamatojoties uz vienlīdzīgiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

c)

sniedz pakalpojumus, pamatojoties uz vienlīdzīgiem nosacījumiem;

| d) | nodrošina anonīmu tirdzniecību vismaz līdz brīdim, kamēr darījums ir noslēgts; |
| --- | --- |

d)

nodrošina anonīmu tirdzniecību vismaz līdz brīdim, kamēr darījums ir noslēgts;

| e) | sniedz visiem tirdzniecības dalībniekiem sīku pārskatu par pašreizējiem priekšlikumiem un solījumiem; |
| --- | --- |

e)

sniedz visiem tirdzniecības dalībniekiem sīku pārskatu par pašreizējiem priekšlikumiem un solījumiem;

| f) | nodrošina pārvades sistēmas operatoram pienācīgu informāciju par visiem tirdzniecības darījumiem. |
| --- | --- |

f)

nodrošina pārvades sistēmas operatoram pienācīgu informāciju par visiem tirdzniecības darījumiem.

2.   Pārvades sistēmas operators cenšas nodrošināt vismaz vienas tirdzniecības platformas atbilstību visiem 1. punktā minētajiem kritērijiem. Ja pārvades sistēmas operatoram nav izdevies nodrošināt, lai vismaz viena tirdzniecības platforma atbilstu šiem kritērijiem, tas veic vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu balansēšanas platformu vai kopēju balansēšanas platformu saskaņā ar 47. pantu.

3.   Pēc katra tirdzniecības darījuma noslēgšanas tirdzniecības platformas operators tirdzniecības dalībniekiem dara zināmu pietiekamu informāciju, kas vajadzīga, lai apstiprinātu tirdzniecības darījumu.

4.   Tirdzniecības dalībnieks atbild par tirdzniecības paziņojuma iesniegšanu pārvades sistēmas operatoram saskaņā ar 5. pantu, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar tirdzniecības platformai piemērojamajiem noteikumiem atbildība ir nodota tirdzniecības platformas operatoram vai trešai pusei.

5.   Tirdzniecības platformas operators:

| a) | pēc katra tirdzniecības darījuma bez liekas kavēšanās publicē pirkšanas robežcenas un pārdošanas robežcenas dinamiku; vai |
| --- | --- |

a)

pēc katra tirdzniecības darījuma bez liekas kavēšanās publicē pirkšanas robežcenas un pārdošanas robežcenas dinamiku; vai

| b) | pārvades sistēmas operatoram sniedz informāciju, ja pārvades sistēmas operators nolemj publicēt pirkšanas robežcenas un pārdošanas robežcenas dinamiku; pārvades sistēmas operators bez liekas kavēšanās publicē šo informāciju. |
| --- | --- |

b)

pārvades sistēmas operatoram sniedz informāciju, ja pārvades sistēmas operators nolemj publicēt pirkšanas robežcenas un pārdošanas robežcenas dinamiku; pārvades sistēmas operators bez liekas kavēšanās publicē šo informāciju.

Ja vienā balansēšanas zonā ir vairāk nekā viens tirdzniecības platformas operators, piemēro b) apakšpunktu.

6.   Tirdzniecības platformas operators ļauj tīkla lietotājiem tirgoties savā tirdzniecības platformā tikai tādā gadījumā, ja tiem ir tiesības sniegt tirdzniecības paziņojumus.

7.   Pārvades sistēmas operators, neskarot citus tiesībaizsardzības līdzekļus, kas saskaņā ar tirdzniecības platformai piemērojamajiem noteikumiem šādā gadījumā varētu būt pieejami tirdzniecības platformas operatoram, bez liekas kavēšanās informē tirdzniecības platformas operatoru, ja saskaņā ar spēkā esošajiem piemērojamajiem līguma noteikumiem tīkla lietotājs ir zaudējis tiesības sniegt tirdzniecības paziņojumus un tāpēc ir zaudējis arī tiesības tirgoties tirdzniecības platformā.

11. pants

Stimuli

1.   Lai veicinātu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti, valsts regulatīvā iestāde var stimulēt pārvades sistēmas operatoru veikt balansēšanas darbības efektīvi vai maksimāli veikt balansēšanas darbības, izmantojot standartizētu īstermiņa produktu tirdzniecību.

2.   Pārvades sistēmas operators var iesniegt apstiprināšanai valsts regulatīvajā iestādē stimulēšanas mehānismu, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vispārīgajiem principiem.

3.   Pirms 2. punktā minētā priekšlikuma iesniegšanas pārvades sistēmas operators pēc savas iniciatīvas vai pēc valsts regulatīvās iestādes pieprasījuma var apspriesties ar ieinteresētajām pusēm.

4.   Stimulēšanas mehānisms:

| a) | ir pamatots uz pārvades sistēmas operatora darbības rezultātiem, kas paredz ierobežotu maksājumu, ko pārvades sistēmas operatoram maksā par darbības rādītāju pārsniegšanu un ko pārvades sistēmas operators maksā par darbības rādītāju neizpildi, ko mēra, salīdzinot ar iepriekš noteiktiem darbības mērķiem, kas inter alia var ietvert ar izmaksām saistītus mērķus; |
| --- | --- |

a)

ir pamatots uz pārvades sistēmas operatora darbības rezultātiem, kas paredz ierobežotu maksājumu, ko pārvades sistēmas operatoram maksā par darbības rādītāju pārsniegšanu un ko pārvades sistēmas operators maksā par darbības rādītāju neizpildi, ko mēra, salīdzinot ar iepriekš noteiktiem darbības mērķiem, kas inter alia var ietvert ar izmaksām saistītus mērķus;

| b) | ņem vērā pārvades sistēmas operatora rīcībā esošos līdzekļus darbības rādītāju kontrolei; |
| --- | --- |

b)

ņem vērā pārvades sistēmas operatora rīcībā esošos līdzekļus darbības rādītāju kontrolei;

| c) | nodrošina, ka tā piemērošana precīzi atspoguļo pienākumu sadali iesaistīto pušu starpā; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka tā piemērošana precīzi atspoguļo pienākumu sadali iesaistīto pušu starpā;

| d) | tiek piemērots tā gāzes tirgus, kurā to paredzēts ieviest, attīstības līmenim; |
| --- | --- |

d)

tiek piemērots tā gāzes tirgus, kurā to paredzēts ieviest, attīstības līmenim;

| e) | regulāri tiek pārskatīts; to dara valsts regulatīvā iestāde, cieši sadarbojoties ar pārvades sistēmas operatoru, lai izvērtētu, vai un kādā mērā varētu būt vajadzīgi tā grozījumi. |
| --- | --- |

e)

regulāri tiek pārskatīts; to dara valsts regulatīvā iestāde, cieši sadarbojoties ar pārvades sistēmas operatoru, lai izvērtētu, vai un kādā mērā varētu būt vajadzīgi tā grozījumi.

IV   NODAĻA

NOMINĀCIJAS

12. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Gāzes daudzumu, ko paziņo nominācijā un renominācijā, izsaka vai nu kWh/d – dienas nominācijām un renominācijām, vai kWh/h – stundas nominācijām un renominācijām.

2.   Pārvades sistēmas operators papildus šajā regulā noteiktajām prasībām var prasīt tīkla lietotājiem sniegt papildu informāciju par nominācijām un renominācijām, inter alia iekļaujot precīzas, atjauninātas un pietiekami detalizētas prognozes attiecībā uz paredzētajām ievadēm un izvadēm – atbilstīgi pārvades sistēmas operatora konkrētajām vajadzībām.

3.   Regulas 13. līdz 16. pantu par nominācijām un renominācijām attiecībā uz negrupētas jaudas produktiem mutatis mutandis piemēro nominācijām un renominācijām, kas attiecas uz grupētas jaudas produktiem. Pārvades sistēmu operatori sadarbojas, lai starpsavienojumu punktos saistītiem produktiem piemērotu nominācijas un renominācijas noteikumus.

4.   Regulas 15. panta 3. punkta un 17. panta 1. punkta piemērošana neskar minimālo atslēgšanas sagatavošanās laiku, kas minēts Komisijas 2013. gada 14. oktobra Regulas (ES) Nr. 984/2013, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Regulu (EK) Nr. 715/2009 (7), 22. pantā.

13. pants

Informācija par nominācijām un renominācijām starpsavienojumu punktos

Nominācijās un renominācijās, ko tīkla lietotāji paziņo pārvades sistēmu operatoriem attiecībā uz starpsavienojumu punktiem, ietver vismaz šādu informāciju:

| 1) | starpsavienojuma punkta identifikāciju; |
| --- | --- |

1)

starpsavienojuma punkta identifikāciju;

| 2) | gāzes plūsmas virzienu; |
| --- | --- |

2)

gāzes plūsmas virzienu;

| 3) | tīkla lietotāja identifikāciju vai, ja piemērojams, tā balansēšanas portfeļa identifikāciju; |
| --- | --- |

3)

tīkla lietotāja identifikāciju vai, ja piemērojams, tā balansēšanas portfeļa identifikāciju;

| 4) | tīkla lietotāja darījumu partnera identifikāciju vai, ja piemērojams, tā balansēšanas portfeļa identifikāciju; |
| --- | --- |

4)

tīkla lietotāja darījumu partnera identifikāciju vai, ja piemērojams, tā balansēšanas portfeļa identifikāciju;

| 5) | nominācijā vai renominācijā paziņotās gāzes plūsmas sākuma un beigu laiku; |
| --- | --- |

5)

nominācijā vai renominācijā paziņotās gāzes plūsmas sākuma un beigu laiku;

| 6) | gāzes dienu D; |
| --- | --- |

6)

gāzes dienu D;

| 7) | transportējamās gāzes daudzumu. |
| --- | --- |

7)

transportējamās gāzes daudzumu.

14. pants

Nominācijas procedūra starpsavienojumu punktos

1.   Tīkla lietotājam ir tiesības pārvades sistēmas operatoram iesniegt gāzes dienas D nomināciju ne vēlāk kā gāzes dienas D–1 nominācijas termiņā. Nominācijas termiņš ir gāzes dienā D–1 pulksten 13.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 12.00 pēc UTC (vasaras laiks).

2.   Pārvades sistēmas operators ņem vērā pēdējo nomināciju, ko saņēmis no tīkla lietotāja pirms nominācijas termiņa beigām.

3.   Pārvades sistēmas operators attiecīgajiem tīkla lietotājiem nosūta paziņojumu par apstiprināto daudzumu ne vēlāk par gāzes dienas D–1 apstiprināšanas termiņa beigām. Apstiprināšanas termiņš ir gāzes dienā D–1 pulksten 15.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 14.00 pēc UTC (vasaras laiks).

4.   Pārvades sistēmu operatori abās starpsavienojuma punkta pusēs var vienoties par pirmsnominācijas cikla piedāvāšanu, kur:

| a) | tīkla lietotājiem nav obligāti jāiesniedz nominācijas; |
| --- | --- |

a)

tīkla lietotājiem nav obligāti jāiesniedz nominācijas;

| b) | tīkla lietotāji pārvades sistēmu operatoriem var iesniegt nominācijas gāzes dienai D ne vēlāk kā pulksten 12.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 11.00 pēc UTC (vasaras laiks) gāzes dienā D–1; |
| --- | --- |

b)

tīkla lietotāji pārvades sistēmu operatoriem var iesniegt nominācijas gāzes dienai D ne vēlāk kā pulksten 12.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 11.00 pēc UTC (vasaras laiks) gāzes dienā D–1;

| c) | pārvades sistēmas operators attiecīgajiem tīkla lietotājiem nosūta ziņojumu par apstrādātajiem daudzumiem ne vēlāk kā pulksten 12.30 pēc UTC vai, ja piemēro vasaras laiku, – pulksten 11.30 pēc UTC gāzes dienā D–1. |
| --- | --- |

c)

pārvades sistēmas operators attiecīgajiem tīkla lietotājiem nosūta ziņojumu par apstrādātajiem daudzumiem ne vēlāk kā pulksten 12.30 pēc UTC vai, ja piemēro vasaras laiku, – pulksten 11.30 pēc UTC gāzes dienā D–1.

5.   Ja tīkla lietotājs līdz nominācijas iesniegšanas termiņa beigām nav iesniedzis derīgu nomināciju, attiecīgie pārvades sistēmu operatori var piemērot noklusējuma nominācijas noteikumu, par kuru ir vienojušies šie pārvades sistēmu operatori. Spēkā esošo noklusējuma nominācijas noteikumu starpsavienojuma punktā dara zināmu pārvades sistēmu operatoru tīkla lietotājiem.

15. pants

Renominācijas procedūra starpsavienojumu punktos

1.   Tīkla lietotājam ir tiesības iesniegt renominācijas periodā, kas sākas tūlīt pēc apstiprināšanas termiņa beigām un beidzas ne agrāk kā trīs stundas pirms gāzes dienas D beigām. Pārvades sistēmas operators renominācijas ciklu sāk katras renominācijas perioda stundas sākumā.

2.   Pārvades sistēmas operators renominācijas ciklā ņem vērā pēdējo renomināciju, ko saņēmis no tīkla lietotāja pirms renominācijas cikla sākuma.

3.   Pārvades sistēmas operators attiecīgajiem tīkla lietotājiem nosūta ziņojumu par apstiprināto daudzumu ne vēlāk kā divu stundu laikā pēc katra renominācijas cikla sākuma. Gāzes plūsmas faktiskas izmaiņas sākas divas stundas pēc renominācijas cikla sākuma, izņemot gadījumus, kad:

| a) | tīkla lietotājs ir pieprasījis vēlāku laiku; vai |
| --- | --- |

a)

tīkla lietotājs ir pieprasījis vēlāku laiku; vai

| b) | pārvades sistēmas operators ir atļāvis agrāku laiku. |
| --- | --- |

b)

pārvades sistēmas operators ir atļāvis agrāku laiku.

4.   Pieņem, ka jebkuras gāzes plūsmas izmaiņas sākas katras stundas sākumā.

16. pants

Īpaši noteikumi starpsavienojumu punktos

1.   Ja vienā starpsavienojuma punktā vienlaikus ir dienas un stundas nominācijas un renominācijas, pārvades sistēmu operatori vai valstu regulatīvās iestādes (attiecīgos gadījumos) var apspriesties ar ieinteresētajām pusēm, lai noteiktu, vai abās šā starpsavienojuma punkta pusēs būtu jāiesniedz harmonizētas nominācijas un renominācijas. Apspriešanā jāapsver vismaz šādi faktori:

| a) | finansiālā ietekme uz pārvades sistēmu operatoriem un tīkla lietotājiem; |
| --- | --- |

a)

finansiālā ietekme uz pārvades sistēmu operatoriem un tīkla lietotājiem;

| b) | ietekme uz pārrobežu tirdzniecību; |
| --- | --- |

b)

ietekme uz pārrobežu tirdzniecību;

| c) | ietekme uz dienas balansēšanas režīmu starpsavienojuma(-u) punktā(-os). |
| --- | --- |

c)

ietekme uz dienas balansēšanas režīmu starpsavienojuma(-u) punktā(-os).

2.   Pēc minētās apspriešanās ierosinātos grozījumus, ja tādi ir, apstiprina valsts regulatīvās iestādes. Tiklīdz grozījumi ir apstiprināti, pārvades sistēmu operatori attiecīgi groza pastāvošos starpsavienojumam piemērojamos līgumus un transporta līgumus vai citus tiesiski saistošus līgumus un publicē šos grozījumus.

17. pants

Nomināciju un renomināciju noraidīšana vai pieprasītā gāzes daudzuma maiņa starpsavienojumu punktos

1.   Pārvades sistēmu operatori drīkst noraidīt:

| a) | nomināciju vai renomināciju ne vēlāk kā divas stundas pēc nominācijas iesniegšanas termiņa beigām vai renominācijas cikla sākuma, ja:






  i) | tās saturs neatbilst prasībām; |
| --- | --- | --- |

a)

nomināciju vai renomināciju ne vēlāk kā divas stundas pēc nominācijas iesniegšanas termiņa beigām vai renominācijas cikla sākuma, ja:

i)

tās saturs neatbilst prasībām;

| ii) | to ir iesniegusi struktūra, kas nav tīkla lietotājs; |
| --- | --- |

ii)

to ir iesniegusi struktūra, kas nav tīkla lietotājs;

| iii) | dienas nominācijas un renominācijas pieņemšanas gadījumā netiešās nominētās plūsmas rādītājs kļūst negatīvs; |
| --- | --- |

iii)

dienas nominācijas un renominācijas pieņemšanas gadījumā netiešās nominētās plūsmas rādītājs kļūst negatīvs;

| iv) | tā pārsniedz tīkla lietotājam piešķirto jaudu; |
| --- | --- |

iv)

tā pārsniedz tīkla lietotājam piešķirto jaudu;

| b) | renomināciju ne vēlāk kā divas stundas pēc renominācijas cikla sākuma arī šādos gadījumos:






  i) | tā pārsniedz tīkla lietotājam atlikušajās stundās piešķirto jaudu, izņemot gadījumus, kad šī renominācija ir iesniegta, lai pieprasītu atslēdzamu jaudu, ja tādu piedāvā pārvades sistēmas operators; |
| --- | --- | --- |

b)

renomināciju ne vēlāk kā divas stundas pēc renominācijas cikla sākuma arī šādos gadījumos:

i)

tā pārsniedz tīkla lietotājam atlikušajās stundās piešķirto jaudu, izņemot gadījumus, kad šī renominācija ir iesniegta, lai pieprasītu atslēdzamu jaudu, ja tādu piedāvā pārvades sistēmas operators;

| ii) | stundas renominācijas pieņemšanas gadījumā rodas paredzamā gāzes plūsmas maiņa pirms renominācijas cikla beigām. |
| --- | --- |

ii)

stundas renominācijas pieņemšanas gadījumā rodas paredzamā gāzes plūsmas maiņa pirms renominācijas cikla beigām.

2.   Pārvades sistēmas operators nenoraida tīkla lietotāja nomināciju un renomināciju, pamatojoties tikai uz to, ka šā tīkla lietotāja paredzētā ievade nav vienāda ar paredzēto izvadi.

3.   Ja renominācija ir noraidīta, pārvades sistēmas operators izmanto pēdējo apstiprināto tīkla lietotāja daudzumu, ja tāds ir.

4.   Neskarot īpašos noteikumus, ko piemēro attiecībā uz atslēdzamu jaudu un jaudu, uz kuru attiecas pārslodzes novēršanas noteikumi, pārvades sistēmas operators nominācijā un renominācijā pieprasīto gāzes daudzumu principā var grozīt tikai izņēmuma gadījumos un ārkārtas situācijās, ja ir acīmredzams sistēmas drošības un stabilitātes apdraudējums. Pārvades sistēmu operatori par visām šādām darbībām paziņo valsts regulatīvajai iestādei.

18. pants

Nominācijas un renominācijas procedūra punktos, kas nav starpsavienojumu punkti

1.   Ja tas jau nav noteikts, valsts regulatīvā iestāde pēc apspriešanās ar pārvades sistēmas operatoru nosaka, kuros punktos, kas nav starpsavienojumu punkti, jāpiemēro nominācijas un renominācijas procedūra.

2.   Ja punktos, kas nav starpsavienojumu punkti, tiek prasīts piemērot nominācijas un renominācijas procedūru, piemēro šādus principus:

| a) | tīkla lietotājiem ir tiesības iesniegt gāzes dienas renominācijas; |
| --- | --- |

a)

tīkla lietotājiem ir tiesības iesniegt gāzes dienas renominācijas;

| b) | pārvades sistēmas operators, ievērojot 17. pantā minētos termiņus, apstiprina vai noraida iesniegtās nominācijas un renominācijas. |
| --- | --- |

b)

pārvades sistēmas operators, ievērojot 17. pantā minētos termiņus, apstiprina vai noraida iesniegtās nominācijas un renominācijas.

V   NODAĻA

DIENAS NEBALANSA MAKSA

19. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Tīkla lietotāji maksā vai (attiecīgi) ir tiesīgi saņemt dienas nebalansa maksu par savu dienas nebalansa daudzumu katrā gāzes dienā.

2.   Dienas nebalansa maksu norāda atsevišķi pārvades sistēmas operatora rēķinos tīkla lietotājiem.

3.   Dienas nebalansa maksā atspoguļo izmaksas, un tajā ņem vērā pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbību cenas, ja tādas ir, un nelielu korekciju, kā paredzēts 22. panta 6. punktā.

20. pants

Dienas nebalansa maksas aprēķināšanas metodika

1.   Pārvades sistēmas operators valsts regulatīvajai iestādei iesniedz apstiprināšanai metodiku, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu, ko piemēro tā balansēšanas zonā.

2.   Pēc apstiprināšanas metodiku, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu, publicē attiecīgajā tīmekļa vietnē. Laikus publicē šīs metodikas atjauninājumu.

3.   Metodikā, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu, iekļauj:

| a) | regulas 21. pantā minēto dienas nebalansa daudzuma aprēķināšanu; |
| --- | --- |

a)

regulas 21. pantā minēto dienas nebalansa daudzuma aprēķināšanu;

| b) | piemērojamās cenas aprēķinu, kas minēts 22. pantā; un |
| --- | --- |

b)

piemērojamās cenas aprēķinu, kas minēts 22. pantā; un

| c) | visus citus nepieciešamos rādītājus. |
| --- | --- |

c)

visus citus nepieciešamos rādītājus.

21. pants

Dienas nebalansa daudzuma aprēķināšana

1.   Pārvades sistēmu operators katram tīkla lietotāja balansēšanas portfelim katras gāzes dienas nebalansa daudzumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

dienas nebalansa daudzums = ievades – izvades.

2.   Dienas nebalansa daudzuma aprēķinu atbilstīgi pielāgo, ja:

| a) | tiek piedāvāts tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojums; un/vai |
| --- | --- |

a)

tiek piedāvāts tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojums; un/vai

| b) | cits pasākums, kur tīkla lietotāji nodrošina gāzi, tostarp gāzi natūrā, lai segtu:






  i) | tādas gāzes zudumus, ko neuzskaita kā izvadītu no sistēmas, piemēram, zudumus, kļūdas mērījumos; un/vai |
| --- | --- | --- |

b)

cits pasākums, kur tīkla lietotāji nodrošina gāzi, tostarp gāzi natūrā, lai segtu:

i)

tādas gāzes zudumus, ko neuzskaita kā izvadītu no sistēmas, piemēram, zudumus, kļūdas mērījumos; un/vai

| ii) | pārvades sistēmas operatora izmantoto gāzi sistēmas darbības nodrošināšanai, piemēram, kurināmo gāzi pašpatēriņam. |
| --- | --- |

ii)

pārvades sistēmas operatora izmantoto gāzi sistēmas darbības nodrošināšanai, piemēram, kurināmo gāzi pašpatēriņam.

3.   Ja tīkla lietotāja gāzes dienā ievadīto daudzumu summa ir vienāda ar gāzes dienā izvadīto daudzumu summu, uzskata, ka tīkla lietotājam šajā gāzes dienā ir balanss.

4.   Ja tīkla lietotāja gāzes dienā ievadīto daudzumu summa nav vienāda ar gāzes dienā izvadīto daudzumu summu, uzskata, ka tīkla lietotājam šajā gāzes dienā nav balansa, un piemēro nebalansa maksu saskaņā ar 23. pantu.

5.   Pārvades sistēmas operators nodrošina tīkla lietotājam sākotnējos un galīgos dienas nebalansa daudzumus saskaņā ar 37. pantu.

6.   Dienas nebalansa maksas pamatā ir galīgais dienas nebalansa daudzums.

22. pants

Piemērojamā cena

1.   Lai aprēķinātu dienas nebalansa maksu saskaņā ar 23. pantu, piemērojamo cenu nosaka šādi:

| a) | pārdošanas robežcena, ja dienas nebalansa daudzums ir pozitīvs (t. i., tīkla lietotāja ievadītais daudzums gāzes dienā ir lielāks par izvadīto daudzumu šajā gāzes dienā); vai |
| --- | --- |

a)

pārdošanas robežcena, ja dienas nebalansa daudzums ir pozitīvs (t. i., tīkla lietotāja ievadītais daudzums gāzes dienā ir lielāks par izvadīto daudzumu šajā gāzes dienā); vai

| b) | pirkšanas robežcena, ja dienas nebalansa daudzums ir negatīvs (t. i., tīkla lietotāja izvadītais daudzums gāzes dienā ir lielāks par ievadīto daudzumu šajā gāzes dienā). |
| --- | --- |

b)

pirkšanas robežcena, ja dienas nebalansa daudzums ir negatīvs (t. i., tīkla lietotāja izvadītais daudzums gāzes dienā ir lielāks par ievadīto daudzumu šajā gāzes dienā).

2.   Pārdošanas robežcenu un pirkšanas robežcenu katrai gāzes dienai aprēķina šādi:

| a) | pārdošanas robežcena ir zemākā no šīm cenām:






  i) | visu to virtuālo produktu iegādes darījumu, kuros iesaistīts pārvades sistēmas operators, zemākā cena gāzes dienā; vai |
| --- | --- | --- |

a)

pārdošanas robežcena ir zemākā no šīm cenām:

i)

visu to virtuālo produktu iegādes darījumu, kuros iesaistīts pārvades sistēmas operators, zemākā cena gāzes dienā; vai

| ii) | vidējā svērtā gāzes cena gāzes dienā, no kā atņemta neliela korekcija; |
| --- | --- |

ii)

vidējā svērtā gāzes cena gāzes dienā, no kā atņemta neliela korekcija;

| b) | pirkšanas robežcena ir augstākā no šīm cenām:






  i) | visu to virtuālo produktu pārdošanas darījumu, kuros iesaistīts pārvades sistēmas operators, augstākā cena gāzes dienā; vai |
| --- | --- | --- |

b)

pirkšanas robežcena ir augstākā no šīm cenām:

i)

visu to virtuālo produktu pārdošanas darījumu, kuros iesaistīts pārvades sistēmas operators, augstākā cena gāzes dienā; vai

| ii) | vidējā svērtā gāzes cena gāzes dienā, kam pieskaitīta neliela korekcija. |
| --- | --- |

ii)

vidējā svērtā gāzes cena gāzes dienā, kam pieskaitīta neliela korekcija.

3.   Lai noteiktu pārdošanas robežcenu, pirkšanas robežcenu un vidējo svērto cenu, attiecīgajiem tirdzniecības darījumiem ir jābūt veiktiem tirdzniecības platformās, ko iepriekš identificējuši pārvades sistēmas operatori un apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde. Vidējā svērtā cena ir vidējā svērtā enerģijas cena virtuālu produktu tirdzniecības darījumos, ko veic virtuālā tirdzniecības punktā attiecībā uz gāzes dienu.

4.   Paredz noklusējuma noteikumu gadījumam, ja saskaņā ar 2. punkta a) un b) apakšpunktu nevar aprēķināt pārdošanas robežcenu un/vai pirkšanas robežcenu.

5.   Ar valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu, nosakot pārdošanas robežcenu, pirkšanas robežcenu un vidējo svērto cenu, var ņemt vērā lokalizētu produktu cenas, ja to ierosina pārvades sistēmas operators, attiecīgi ņemot vērā pārvades sistēmas operatora lokalizētu produktu izmantojumu.

6.   Neliela korekcija:

| a) | stimulē tīkla lietotājus balansēt savas ievades un izvades; |
| --- | --- |

a)

stimulē tīkla lietotājus balansēt savas ievades un izvades;

| b) | tiek izstrādāta un piemērota nediskriminējošā veidā, lai:






  i) | neatturētu ienācējus tirgū; |
| --- | --- | --- |

b)

tiek izstrādāta un piemērota nediskriminējošā veidā, lai:

i)

neatturētu ienācējus tirgū;

| ii) | netraucētu konkurences tirgu attīstību; |
| --- | --- |

ii)

netraucētu konkurences tirgu attīstību;

| c) | neatstāj negatīvu ietekmi uz pārrobežu tirdzniecību; |
| --- | --- |

c)

neatstāj negatīvu ietekmi uz pārrobežu tirdzniecību;

| d) | nerada tīkla lietotājiem pārmērīgu finansiālu slogu saistībā ar dienas nebalansa maksu. |
| --- | --- |

d)

nerada tīkla lietotājiem pārmērīgu finansiālu slogu saistībā ar dienas nebalansa maksu.

7.   Nelielās korekcijas lielums pirkšanas robežcenai un pārdošanas robežcenai var atšķirties. Nelielas korekcijas vērtība nepārsniedz 10 % no vidējās svērtās cenas, izņemot gadījumus, kad attiecīgais pārvades sistēmas operators valsts regulatīvajai iestādei var pamatot citu vērtību un saņem apstiprinājumu saskaņā ar 20. pantu.

23. pants

Dienas nebalansa maksa

1.   Lai aprēķinātu katra tīkla lietotāja dienas nebalansa maksu, pārvades sistēmas operators reizina tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzumu ar piemērojamo cenu, kas noteikta saskaņā ar 22. pantu.

2.   Dienas nebalansa maksu piemēro šādi:

| a) | ja tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzums gāzes dienā ir pozitīvs, tad uzskata, ka šis tīkla lietotājs pārvades sistēmas operatoram ir pārdevis gāzes daudzumu, kas vienāds ar dienā balansēto daudzumu, un tāpēc viņam no pārvades sistēmas operatora ir tiesības saņemt kredītu dienas nebalansa maksai; un |
| --- | --- |

a)

ja tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzums gāzes dienā ir pozitīvs, tad uzskata, ka šis tīkla lietotājs pārvades sistēmas operatoram ir pārdevis gāzes daudzumu, kas vienāds ar dienā balansēto daudzumu, un tāpēc viņam no pārvades sistēmas operatora ir tiesības saņemt kredītu dienas nebalansa maksai; un

| b) | ja tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzums gāzes dienā ir negatīvs, tad uzskata, ka šis tīkla lietotājs no pārvades sistēmas operatora ir nopircis gāzes daudzumu, kas vienāds ar dienā balansēto daudzumu, un tāpēc viņam ir jāmaksā pārvades sistēmas operatoram dienas nebalansa maksa. |
| --- | --- |

b)

ja tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzums gāzes dienā ir negatīvs, tad uzskata, ka šis tīkla lietotājs no pārvades sistēmas operatora ir nopircis gāzes daudzumu, kas vienāds ar dienā balansēto daudzumu, un tāpēc viņam ir jāmaksā pārvades sistēmas operatoram dienas nebalansa maksa.

VI   NODAĻA

TEKOŠĀS DIENAS SAISTĪBAS

24. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Pārvades sistēmas operatoram ir tiesības piemērot tekošās dienas saistības tikai tādēļ, lai stimulētu tīkla lietotājus pārvaldīt savu tekošās dienas pozīciju ar nolūku nodrošināt sava pārvades tīkla sistēmas integritāti un samazināt vajadzību veikt balansēšanas darbības.

2.   Ja pārvades sistēmas operatoram ir jāsniedz informācija tīkla lietotājiem, lai ļautu tiem pārvaldīt situāciju, kas saistīta ar tekošās dienas pozīcijām, tas to sniedz regulāri. Attiecīgā gadījumā šo informāciju sniedz pēc katra tīkla lietotāja vienreiz iesniegta pieprasījuma.

25. pants

Tekošās dienas saistību veidi

Ir trīs tekošās dienas saistību veidi, un katrs no tiem stimulē tīkla lietotāju sasniegt konkrētu mērķi, kas noteikts šajā pantā.

| 1. | Tekošās dienas saistības sistēmas mērogā
  piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus nodrošināt pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās, un tajās nosaka:






  a) | pārvades tīkla darbības tehnisko iespēju robežas, kurās tas jāuztur; |
| --- | --- | --- |

1.

Tekošās dienas saistības sistēmas mērogā

piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus nodrošināt pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās, un tajās nosaka:

a)

pārvades tīkla darbības tehnisko iespēju robežas, kurās tas jāuztur;

| b) | darbības, ko tīkla lietotāji var veikt, lai uzturētu pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās; |
| --- | --- |

b)

darbības, ko tīkla lietotāji var veikt, lai uzturētu pārvades tīkla darbību tehnisko iespēju robežās;

| c) | attiecīgās balansēšanas darbības, ko veic pārvades tīkla operators, kad pārvades tīkla darbības tehnisko iespēju robežas ir sasniegtas vai ir gandrīz sasniegtas; |
| --- | --- |

c)

attiecīgās balansēšanas darbības, ko veic pārvades tīkla operators, kad pārvades tīkla darbības tehnisko iespēju robežas ir sasniegtas vai ir gandrīz sasniegtas;

| d) | izmaksu un/vai ieņēmumu sadali tīkla lietotājiem un/vai pārvades sistēmas operatora veikto balansēšanas darbību ietekmi uz šo tīkla lietotāju pozīciju tekošās dienas laikā; |
| --- | --- |

d)

izmaksu un/vai ieņēmumu sadali tīkla lietotājiem un/vai pārvades sistēmas operatora veikto balansēšanas darbību ietekmi uz šo tīkla lietotāju pozīciju tekošās dienas laikā;

| e) | attiecīgo maksu, kuras pamatā ir tīkla lietotāja individuālā pozīcija tekošās dienas laikā. |
| --- | --- |

e)

attiecīgo maksu, kuras pamatā ir tīkla lietotāja individuālā pozīcija tekošās dienas laikā.

| 2. | Tekošās dienas saistības balansēšanas portfeļa mērogā
  piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus saglabāt individuālo pozīciju gāzes dienā iepriekš noteiktā diapazonā, un tajās nosaka:






  a) | katra balansēšanas portfeļa diapazonu, kas attiecīgajā balansēšanas portfelī jāievēro; |
| --- | --- | --- |

2.

Tekošās dienas saistības balansēšanas portfeļa mērogā

piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus saglabāt individuālo pozīciju gāzes dienā iepriekš noteiktā diapazonā, un tajās nosaka:

a)

katra balansēšanas portfeļa diapazonu, kas attiecīgajā balansēšanas portfelī jāievēro;

| b) | minētā diapazona noteikšanas kārtību; |
| --- | --- |

b)

minētā diapazona noteikšanas kārtību;

| c) | sekas, kas rodas tīkla lietotājiem, ja tie neiekļaujas definētajā diapazonā, un – attiecīgos gadījumos – precīzu aprakstu par to, kā tiek aprēķināta attiecīgā maksa; |
| --- | --- |

c)

sekas, kas rodas tīkla lietotājiem, ja tie neiekļaujas definētajā diapazonā, un – attiecīgos gadījumos – precīzu aprakstu par to, kā tiek aprēķināta attiecīgā maksa;

| d) | attiecīgo maksu, kuras pamatā ir tīkla lietotāja individuālā pozīcija tekošās dienas laikā. |
| --- | --- |

d)

attiecīgo maksu, kuras pamatā ir tīkla lietotāja individuālā pozīcija tekošās dienas laikā.

| 3. | Tekošās dienas saistības ieejas–izejas punkta mērogā
  piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus ierobežot gāzes plūsmas vai gāzes plūsmas svārstības, ievērojot īpašos noteikumus konkrētos ieejas–izejas punktos, un tajās nosaka:






  a) | gāzes plūsmas un/vai gāzes plūsmas svārstību ierobežojumus; |
| --- | --- | --- |

3.

Tekošās dienas saistības ieejas–izejas punkta mērogā

piemēro, lai stimulētu tīkla lietotājus ierobežot gāzes plūsmas vai gāzes plūsmas svārstības, ievērojot īpašos noteikumus konkrētos ieejas–izejas punktos, un tajās nosaka:

a)

gāzes plūsmas un/vai gāzes plūsmas svārstību ierobežojumus;

| b) | ieejas un/vai izejas punktu vai ieejas un/vai izejas punktu grupas, kuriem piemēro šos ierobežojumus; |
| --- | --- |

b)

ieejas un/vai izejas punktu vai ieejas un/vai izejas punktu grupas, kuriem piemēro šos ierobežojumus;

| c) | nosacījumus, saskaņā ar kuriem šos ierobežojumus piemēro; |
| --- | --- |

c)

nosacījumus, saskaņā ar kuriem šos ierobežojumus piemēro;

| d) | sekas, ko rada šo ierobežojumu neievērošana. |
| --- | --- |

d)

sekas, ko rada šo ierobežojumu neievērošana.

Šis pienākums papildina jebkurus citus ar galapatērētājiem noslēgtus līgumus, kur cita starpā ietverti konkrēti vietējie ierobežojumi un saistības attiecībā uz fizisko gāzes plūsmu.

26. pants

Tekošās dienas saistībām piemērojamās prasības

1.   Pārvades sistēmas operators var ierosināt valsts regulatīvajai iestādei ieviest tekošās dienas saistības vai to grozījumus. Priekšlikums var ietvert dažādu 25. pantā aprakstīto saistību veidu kombināciju, ja vien tas atbilst 2. punktā noteiktajiem kritērijiem. Pārvades sistēmas operatora tiesības iesniegt priekšlikumu neskar valsts regulatīvās iestādes tiesības pieņemt lēmumu pēc savas iniciatīvas.

2.   Jebkurām tekošās dienas saistībām jāatbilst šādiem kritērijiem:

| a) | tekošās dienas saistības un attiecīgā tekošās dienas maksa, ja tāda ir, nedrīkst radīt nevajadzīgus šķēršļus pārrobežu tirdzniecībai un ierobežot jaunu tīkla lietotāju ienākšanu attiecīgajā tirgū; |
| --- | --- |

a)

tekošās dienas saistības un attiecīgā tekošās dienas maksa, ja tāda ir, nedrīkst radīt nevajadzīgus šķēršļus pārrobežu tirdzniecībai un ierobežot jaunu tīkla lietotāju ienākšanu attiecīgajā tirgū;

| b) | tekošās dienas saistības piemēro tikai tad, ja tīkla lietotāji pirms iespējamās tekošās dienas maksas piemērošanas tīkla lietotāju izvadēm un/vai ievadēm ir atbilstīgi informēti un tiem ir pienācīgi līdzekļi situācijas pārvaldībai; |
| --- | --- |

b)

tekošās dienas saistības piemēro tikai tad, ja tīkla lietotāji pirms iespējamās tekošās dienas maksas piemērošanas tīkla lietotāju izvadēm un/vai ievadēm ir atbilstīgi informēti un tiem ir pienācīgi līdzekļi situācijas pārvaldībai;

| c) | tīkla lietotāju galvenās izmaksas, ko rada balansēšanas saistības, attiecas uz tīkla lietotāju pozīciju gāzes dienas beigās; |
| --- | --- |

c)

tīkla lietotāju galvenās izmaksas, ko rada balansēšanas saistības, attiecas uz tīkla lietotāju pozīciju gāzes dienas beigās;

| d) | ciktāl iespējams, tekošās dienas maksām jāatspoguļo pārvades sistēmas operatora izmaksas, veicot attiecīgās balansēšanas darbības; |
| --- | --- |

d)

ciktāl iespējams, tekošās dienas maksām jāatspoguļo pārvades sistēmas operatora izmaksas, veicot attiecīgās balansēšanas darbības;

| e) | tekošās dienas saistības neietekmē tīkla lietotājus tā, ka gāzes dienas beigās tie finansiāli ir nulles pozīcijā; |
| --- | --- |

e)

tekošās dienas saistības neietekmē tīkla lietotājus tā, ka gāzes dienas beigās tie finansiāli ir nulles pozīcijā;

| f) | ieviešot tekošās dienas saistības, lai panāktu pārvades tīkla darbības ekonomisku un efektīvu darbību, gūtais labums ir lielāks nekā iespējamā negatīvā ietekme, tostarp uz virtuālajā tirdzniecības punktā veiktu tirdzniecības darījumu likviditāti. |
| --- | --- |

f)

ieviešot tekošās dienas saistības, lai panāktu pārvades tīkla darbības ekonomisku un efektīvu darbību, gūtais labums ir lielāks nekā iespējamā negatīvā ietekme, tostarp uz virtuālajā tirdzniecības punktā veiktu tirdzniecības darījumu likviditāti.

3.   Pārvades sistēmas operators var ierosināt dažādas tekošās dienas saistības dažādām ieejas vai izejas punktu kategorijām, lai labāk stimulētu dažādu kategoriju tīkla lietotājus ar mērķi novērst šķērssubsidēšanu. Pārvades sistēmas operatora tiesības iesniegt priekšlikumu neskar valsts regulatīvās iestādes tiesības pieņemt lēmumu pēc savas iniciatīvas.

4.   Pārvades sistēmas operators apspriežas ar ieinteresētajām pusēm, tostarp valsts regulatīvajām iestādēm, iesaistītajiem sadales sistēmu operatoriem un pārvades sistēmu operatoriem blakus esošās balansēšanas zonās par jebkurām tekošās dienas saistībām, ko tas plāno ieviest, tostarp metodēm un pieņēmumiem, kas izmantoti, lai pamatotu, ka šis priekšlikums atbilst 2. punktā noteiktajiem kritērijiem.

5.   Pēc apspriešanās procedūras pārvades sistēmas operators sagatavo ieteikumu dokumentu, kur ietver galīgo priekšlikumu un kur ir analizēta:

| a) | tekošās dienas saistību nepieciešamība, ņemot vērā pārvades sistēmas tīkla rādītājus un pārvades sistēmas operatoram pieejamo fleksibilitāti, ko panāk, pērkot vai pārdodot standartizētus īstermiņa produktus vai izmantojot balansēšanas pakalpojumus saskaņā ar III nodaļu; |
| --- | --- |

a)

tekošās dienas saistību nepieciešamība, ņemot vērā pārvades sistēmas tīkla rādītājus un pārvades sistēmas operatoram pieejamo fleksibilitāti, ko panāk, pērkot vai pārdodot standartizētus īstermiņa produktus vai izmantojot balansēšanas pakalpojumus saskaņā ar III nodaļu;

| b) | pieejamā informācija, kas tīkla lietotājiem vajadzīga, lai laikus pārvaldītu savas tekošās dienas pozīcijas; |
| --- | --- |

b)

pieejamā informācija, kas tīkla lietotājiem vajadzīga, lai laikus pārvaldītu savas tekošās dienas pozīcijas;

| c) | paredzamā finansiālā ietekme uz tīkla lietotājiem; |
| --- | --- |

c)

paredzamā finansiālā ietekme uz tīkla lietotājiem;

| d) | ietekme uz jauniem tīkla lietotājiem, kas ienāk attiecīgajā tirgū, tostarp jebkāda negatīvā ietekme uz šo procesu; |
| --- | --- |

d)

ietekme uz jauniem tīkla lietotājiem, kas ienāk attiecīgajā tirgū, tostarp jebkāda negatīvā ietekme uz šo procesu;

| e) | ietekme uz pārrobežu tirdzniecību, tostarp iespējamā ietekme uz balansēšanu blakus esošās balansēšanas zonās; |
| --- | --- |

e)

ietekme uz pārrobežu tirdzniecību, tostarp iespējamā ietekme uz balansēšanu blakus esošās balansēšanas zonās;

| f) | ietekme uz gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu, tostarp tā likviditāti; |
| --- | --- |

f)

ietekme uz gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu, tostarp tā likviditāti;

| g) | tekošās dienas saistību nediskriminējošais raksturs. |
| --- | --- |

g)

tekošās dienas saistību nediskriminējošais raksturs.

6.   Pārvades sistēmas operators iesniedz ieteikumu dokumentu valsts regulatīvajai iestādei ar nolūku saņemt apstiprinājumu priekšlikumam saskaņā ar 27. pantā noteikto procedūru. Vienlaikus pārvades sistēmas operators publicē šo ieteikumu dokumentu, ievērojot visus konfidencialitātes pienākumus, kas uz to var attiekties, kā arī nosūta to ENTSOG informācijai.

27. pants

Valsts regulatīvās iestādes lēmumu pieņemšanas procedūra

1.   Valsts regulatīvā iestāde pieņem pamatotu lēmumu un publicē to sešu mēnešu laikā pēc pilnīga ieteikumu dokumenta saņemšanas. Lemjot par ierosināto tekošās dienas saistību apstiprināšanu, valsts regulatīvā iestāde novērtē, vai tekošās dienas saistības atbilst kritērijiem, kas noteikti 26. panta 2. punktā.

2.   Pirms pamatotā lēmuma pieņemšanas valsts regulatīvā iestāde apspriežas ar blakusesošo dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un ņem vērā to atzinumus. Blakus esošo valstu regulatīvā(-ās) iestāde(-es) par 1. punktā minēto lēmumu var lūgt aģentūras atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 713/2009 7. panta 4. punktu.

28. pants

Esošās tekošās dienas saistības

Ja pārvades sistēmas operators dienā, kad stājas spēkā šī regula, jau piemēro tekošās dienas saistības, sešu mēnešu laikā no minētā datuma pārvades sistēmas operators, ievērojot procedūru, kas noteikta 26. panta 5. līdz 7. punktā, iesniedz tekošās dienas saistības valsts regulatīvajai iestādei, lai saskaņā ar 27. pantu saņemtu atļauju šo saistību turpmākai izmantošanai.

VII   NODAĻA

NEITRALITĀTES NOTEIKUMI

29. pants

Neitralitātes principi

1.   Pārvades sistēmas operators negūst vai nezaudē, veicot maksājumus un saņemot dienas nebalansa maksas, tekošās dienas maksas, balansēšanas darbību maksas un citas maksas, kas saistītas ar balansēšanas darbībām, par kurām uzskatāmas darbības, ko pārvades sistēmas operators veic, lai pildītu šajā regulā noteiktos pienākumus.

2.   Pārvades sistēmas operators uz tīkla lietotājiem attiecina:

| a) | visas izmaksas un ieņēmumus, ko izraisa dienas nebalansa maksas un tekošās dienas maksas; |
| --- | --- |

a)

visas izmaksas un ieņēmumus, ko izraisa dienas nebalansa maksas un tekošās dienas maksas;

| b) | visas izmaksas un ieņēmumus, ko izraisa balansēšanas darbības, kas tiek veiktas saskaņā ar 9. pantu, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka saskaņā ar piemērojamajiem valsts noteikumiem šīs izmaksas un ieņēmumi radušies neefektīvi. Šos apsvērumus pamato ar novērtējumu:






  i) | kurā pierāda, kādā mērā pārvades sistēmas operators, atbilstoši rīkojoties, būtu varējis samazināt balansēšanas darbību radītās izmaksas; un |
| --- | --- | --- |

b)

visas izmaksas un ieņēmumus, ko izraisa balansēšanas darbības, kas tiek veiktas saskaņā ar 9. pantu, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka saskaņā ar piemērojamajiem valsts noteikumiem šīs izmaksas un ieņēmumi radušies neefektīvi. Šos apsvērumus pamato ar novērtējumu:

i)

kurā pierāda, kādā mērā pārvades sistēmas operators, atbilstoši rīkojoties, būtu varējis samazināt balansēšanas darbību radītās izmaksas; un

| ii) | kuru sagatavo, ņemot vērā pārvades sistēmas operatoram pieejamo informāciju, laiku un līdzekļus brīdī, kad tas pieņēma lēmumu veikt balansēšanas darbības; |
| --- | --- |

ii)

kuru sagatavo, ņemot vērā pārvades sistēmas operatoram pieejamo informāciju, laiku un līdzekļus brīdī, kad tas pieņēma lēmumu veikt balansēšanas darbības;

| c) | visas citas izmaksas un ieņēmumus, kas saistīti ar balansēšanas darbībām, ko veic pārvades sistēmas operators, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem šīs izmaksas un ieņēmumi ir neefektīvi. |
| --- | --- |

c)

visas citas izmaksas un ieņēmumus, kas saistīti ar balansēšanas darbībām, ko veic pārvades sistēmas operators, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem šīs izmaksas un ieņēmumi ir neefektīvi.

3.   Ja tiek ieviests stimuls nolūkā veicināt balansēšanas darbību efektivitāti, kopējie radītie finansiālie zaudējumi jāierobežo līdz pārvades sistēmu operatora neefektīvajām izmaksām un zaudējumiem.

4.   Pārvades sistēmu operatori publicē atbilstīgos datus par apkopotām maksām, kas minētas 1. punktā, un apkopotām balansēšanas neitralitātes maksām vismaz tikpat bieži, cik par attiecīgajām maksām tiek izrakstīti rēķini tīkla lietotājiem, taču ne retāk kā reizi mēnesī.

5.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta pārvades sistēmas operatoram par balansēšanas pienākuma veikšanu var piemērot 11. pantā minēto stimulēšanas mehānismu.

30. pants

Balansēšanas neitralitātes naudas plūsmas

1.   Balansēšanas neitralitātes maksu maksā attiecīgais tīkla lietotājs, vai tā tiek maksāta attiecīgajam tīkla lietotājam.

2.   Valsts regulatīvā iestāde nosaka vai apstiprina un publicē balansēšanas neitralitātes maksas aprēķināšanas metodiku, ietverot to sadali starp tīkla lietotājiem un kredītriska pārvaldības noteikumus.

3.   Balansēšanas neitralitātes maksai jābūt samērīgai ar to, kādā mērā tīkla lietotājs izmanto attiecīgos ieejas vai izejas punktus vai pārvades tīklu.

4.   Izrakstot rēķinu tīkla lietotājiem, balansēšanas neitralitātes maksu norāda atsevišķi, un rēķinam pievieno pietiekamu papildinformāciju, kas paredzēta 2. punktā minētajā metodikā.

5.   Ja piemēro informēšanas modeļa 2. variantu un līdz ar to balansēšanas neitralitātes maksu var pamatot ar prognozētajām izmaksām un ieņēmumiem, metodika, ko pārvades sistēmas operators piemēro balansēšanas neitralitātes maksas aprēķināšanai, ietver noteikumus atsevišķai balansēšanas neitralitātes maksai attiecībā uz retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm.

6.   Attiecīgos gadījumos metodika, ko pārvades sistēmas operators piemēro balansēšanas neitralitātes maksas aprēķināšanai, var ietvert noteikumus balansēšanas neitralitātes maksas elementu dalīšanai un vēlākai atbilstošo summu sadalei starp tīkla lietotājiem, lai ierobežotu šķērssubsīdijas.

31. pants

Kredītriska pārvaldības noteikumi

1.   Pārvades sistēmas operatoram ir tiesības veikt vajadzīgos pasākumus un tīkla lietotājiem piemērot attiecīgas līgumprasības, tostarp finanšu nodrošinājuma garantijas, lai mazinātu risku, kas saistīts ar 29. un 30. pantā minēto maksu maksājumsaistību neizpildi.

2.   Līgumprasībām jābūt pārredzamām, vienlīdzīgām, samērīgām ar to nolūku un noteiktām metodikā, kas minēta 30. panta 2. punktā.

3.   Tīkla lietotāja maksājumsaistību neizpildes gadījumā pārvades sistēmas operators nav atbildīgs par nekādiem radītajiem zaudējumiem, ja ir pienācīgi ieviesti 1. un 2. punktā minētie pasākumi un izpildītas minēto punktu prasības, un šādus zaudējumus var atgūt saskaņā ar 30. panta 2. punktā minēto metodiku.

VIII   NODAĻA

INFORMĒŠANAS NOTEIKUMI

32. pants

Pārvades sistēmas operatoru pienākumi attiecībā uz tīkla lietotāju informēšanu

Pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem sniegtajā informācijā norāda:

| 1) | vispārējo situāciju pārvades tīklā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.4. punkta 5. apakšpunktu; |
| --- | --- |

1)

vispārējo situāciju pārvades tīklā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.4. punkta 5. apakšpunktu;

| 2) | pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbības, kas minētas III nodaļā; |
| --- | --- |

2)

pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbības, kas minētas III nodaļā;

| 3) | tīkla lietotāja ievades un izvades gāzes dienā, kas minētas 33. līdz 42. pantā. |
| --- | --- |

3)

tīkla lietotāja ievades un izvades gāzes dienā, kas minētas 33. līdz 42. pantā.

33. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Ja pārvades sistēmas operators atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 3.1.2. punktam jau nav sniedzis visu 32. pantā norādīto informāciju, pārvades sistēmas operators minēto informāciju sniedz šādā veidā:

| a) | publicē pārvades sistēmas operatora tīmekļa vietnē vai citā sistēmā, kas nodrošina informāciju elektroniskā formātā; |
| --- | --- |

a)

publicē pārvades sistēmas operatora tīmekļa vietnē vai citā sistēmā, kas nodrošina informāciju elektroniskā formātā;

| b) | bez maksas pieejamu tīkla lietotājiem; |
| --- | --- |

b)

bez maksas pieejamu tīkla lietotājiem;

| c) | sagatavo lietotājam saprotamā veidā; |
| --- | --- |

c)

sagatavo lietotājam saprotamā veidā;

| d) | precīzu, izmērāmu un viegli pieejamu; |
| --- | --- |

d)

precīzu, izmērāmu un viegli pieejamu;

| e) | nediskriminējošu; |
| --- | --- |

e)

nediskriminējošu;

| f) | izteiktu konsekventās vērtībās – kWh vai kWh/d un kWh/h; |
| --- | --- |

f)

izteiktu konsekventās vērtībās – kWh vai kWh/d un kWh/h;

| g) | gan dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās), gan angļu valodā. |
| --- | --- |

g)

gan dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās), gan angļu valodā.

2.   Ja nevar iegūt izmērīto daudzumu no skaitītāja, var izmantot aizstājējvērtību. Šo aizstājējvērtību izmanto kā alternatīvu atsauci, kas pārvades sistēmas operatoram neuzliek nekādas papildu saistības.

3.   Nevar interpretēt, ka piekļuves nodrošināšana informācijai sniedz īpašas garantijas, izņemot šīs informācijas pieejamību noteiktā formātā un noteiktā veidā, piemēram, tīmekļa vietnē vai tīmekļa adresē, un tīkla lietotāju attiecīgu piekļuvi šai informācijai parastos lietošanas apstākļos. Pārvades sistēmas operatori nekādos apstākļos nav atbildīgi par jebkādu papildu garantiju sniegšanu, jo īpaši attiecībā uz tīkla lietotāju IT sistēmām.

4.   Valsts regulatīvā iestāde lemj par vienu informēšanas modeli katrai balansēšanas zonai. Attiecībā uz informēšanu par vairākas reizes dienā mērītajām ievadēm un izvadēm visiem modeļiem piemēro vienādus noteikumus.

5.   Balansēšanas zonās, kur pēc šīs regulas stāšanās spēkā paredzēts piemērot informēšanas modeļa 2. variantu, pārvades sistēmas operators vai valsts regulatīvā iestāde iepriekš apspriežas ar tirgus dalībniekiem.

34. pants

Vairākas reizes dienā mērītās ievades un izvades

1.   Attiecībā uz vairākas reizes dienā mērītām ievadēm balansēšanas zonā un izvadēm no tās, ja piešķīrums tīkla lietotājam ir vienāds ar apstiprināto daudzumu, pārvades sistēmas operatoram ir pienākums sniegt informāciju tikai par apstiprināto daudzumu.

2.   Attiecībā uz vairākas reizes dienā mērītām ievadēm balansēšanas zonā un izvadēm no tās, ja piešķīrums tīkla lietotājam nav vienāds ar tā apstiprināto daudzumu, gāzes dienā D pārvades sistēmas operators paziņo tīkla lietotājiem vismaz divas to mērīto plūsmu atjauninātas vērtības ar vismaz summāro vairākas reizes dienā mērīto ievades un izvades daudzumu, ko pārvades sistēmas operators izvēlas saskaņā ar vienu no divām iespējām:

| a) | katrs atjauninājums ietver gāzes plūsmas no konkrētās gāzes dienas D sākuma; vai |
| --- | --- |

a)

katrs atjauninājums ietver gāzes plūsmas no konkrētās gāzes dienas D sākuma; vai

| b) | katrs atjauninājums ietver papildu gāzes plūsmas pēc iepriekšējā atjauninājumā ziņotās. |
| --- | --- |

b)

katrs atjauninājums ietver papildu gāzes plūsmas pēc iepriekšējā atjauninājumā ziņotās.

3.   Pirmajos atjauninājumos ietver vismaz četras gāzes plūsmas stundas gāzes dienā D. Šos atjauninājumus dara zināmus bez liekas kavēšanās un četru stundu laikā pēc gāzes plūsmas, un ne vēlāk kā pulksten 17.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 16.00 pēc UTC (vasaras laiks).

4.   Otra atjauninājuma paziņošanas laiku paredz saskaņā ar valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu, un pārvades sistēmas operators to publicē.

5.   Pārvades sistēmas operators var prasīt, lai tīkla lietotāji norāda, kādai 2. punktā minētajai informācijai viņi var piekļūt. Ņemot vērā saņemto atbildi, attiecīgais pārvades sistēmas operators paziņo tīkla lietotājam to 2. līdz 4. punktā minētās informācijas daļu, kurai tas nevar piekļūt.

6.   Ja pārvades sistēmas operatoram piešķiršanas gaitā nav jāatbild par gāzes daudzuma sadali starp tīkla lietotājiem, pieļaujot izņēmumu no 2. punkta noteikumiem, tas gāzes dienā D paziņo vismaz ievades un izvades informāciju, kas apkopota vismaz divas reizes konkrētajā gāzes dienā D.

35. pants

Ik dienas mērītās izvades

1.   Ja piemēro informēšanas modeļa 1. variantu, gāzes dienā D pārvades sistēmas operators paziņo tīkla lietotājiem vismaz divas tiem iedalīto mērīto plūsmu atjauninātas vērtības ar vismaz summāro ik dienas mērīto izvades daudzumu, ko pārvades sistēmas operators izvēlas saskaņā ar vienu no divām iespējām:

| a) | katrs atjauninājums ietver gāzes plūsmas no konkrētās gāzes dienas D sākuma; vai |
| --- | --- |

a)

katrs atjauninājums ietver gāzes plūsmas no konkrētās gāzes dienas D sākuma; vai

| b) | katrs atjauninājums ietver papildu gāzes plūsmas pēc iepriekšējā atjauninājumā ziņotās. |
| --- | --- |

b)

katrs atjauninājums ietver papildu gāzes plūsmas pēc iepriekšējā atjauninājumā ziņotās.

2.   Katru atjauninājumu paziņo divu stundu laikā pēc gāzes plūsmu beigu stundas.

36. pants

Retāk nekā ik dienas mērītās izvades

1.   Ja piemēro informēšanas modeļa pamatvariantu:

| a) | gāzes dienā D–1 pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo prognozes gāzes dienai D par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ne vēlāk kā pulksten 12.00 (ziemas laiks) pēc UTC vai pulksten 11.00 pēc UTC (vasaras laiks); |
| --- | --- |

a)

gāzes dienā D–1 pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo prognozes gāzes dienai D par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ne vēlāk kā pulksten 12.00 (ziemas laiks) pēc UTC vai pulksten 11.00 pēc UTC (vasaras laiks);

| b) | gāzes dienā D pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo vismaz divus atjauninājumus prognozēm par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm. |
| --- | --- |

b)

gāzes dienā D pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo vismaz divus atjauninājumus prognozēm par retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm.

2.   Pirmo atjauninājumu paziņo ne vēlāk kā pulksten 13.00 pēc UTC (ziemas laiks) vai pulksten 12.00 pēc UTC (vasaras laiks).

3.   Otra atjauninājuma paziņošanas laiku paredz saskaņā ar valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu, un pārvades sistēmas operators to publicē. Ņem vērā:

| a) | piekļuvi standartizētiem īstermiņa produktiem tirdzniecības platformā; |
| --- | --- |

a)

piekļuvi standartizētiem īstermiņa produktiem tirdzniecības platformā;

| b) | tīkla lietotāju retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes precizitāti tās paziņošanas laikā; |
| --- | --- |

b)

tīkla lietotāju retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes precizitāti tās paziņošanas laikā;

| c) | renominācijas perioda beigu laiku, kā noteikts 15. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

c)

renominācijas perioda beigu laiku, kā noteikts 15. panta 1. punktā;

| d) | tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes pirmā atjauninājuma paziņošanas laiku. |
| --- | --- |

d)

tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes pirmā atjauninājuma paziņošanas laiku.

4.   Ja piemēro informēšanas modeļa 1. variantu, gāzes dienā D pārvades sistēmas operators sniedz tīkla lietotājiem vismaz divas tīkla lietotājiem iedalīto plūsmu izmērītās atjauninātās vērtības vismaz par retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu apkopojumu, kā minēts 35. pantā.

5.   Ja piemēro informēšanas modeļa 2. variantu, gāzes dienā D–1 pārvades sistēmas operators tīkla lietotājiem paziņo retāk nekā ik dienas mērīto izvades daudzumu prognozes gāzes dienai D, kā minēts 1. punkta a) apakšpunktā.

37. pants

Ievades un izvades pēc gāzes dienas

1.   Ne vēlāk kā gāzes dienas D+1 beigās pārvades sistēmas operators katra tīkla lietotāja ievadēm un izvadēm nodrošina sākotnējo piešķīrumu dienā D un sākotnējo dienas nebalansa daudzumu:

| a) | izmantojot informēšanas modeļa pamatvariantu un 1. variantu, tiek piešķirts viss sadales sistēmā piegādājamās gāzes daudzums; |
| --- | --- |

a)

izmantojot informēšanas modeļa pamatvariantu un 1. variantu, tiek piešķirts viss sadales sistēmā piegādājamās gāzes daudzums;

| b) | izmantojot informēšanas modeļa 2. variantu, retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ir jābūt vienādām ar tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērītā izvades daudzuma prognozēm, kas iesniegtas par nākamo dienu; |
| --- | --- |

b)

izmantojot informēšanas modeļa 2. variantu, retāk nekā ik dienas mērītajām izvadēm ir jābūt vienādām ar tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērītā izvades daudzuma prognozēm, kas iesniegtas par nākamo dienu;

| c) | izmantojot informēšanas modeļa 1. variantu, sākotnējo piešķīrumu un sākotnējo dienas nebalansa daudzumu uzskata par galīgo piešķīrumu un galīgo dienas nebalansa daudzumu. |
| --- | --- |

c)

izmantojot informēšanas modeļa 1. variantu, sākotnējo piešķīrumu un sākotnējo dienas nebalansa daudzumu uzskata par galīgo piešķīrumu un galīgo dienas nebalansa daudzumu.

2.   Ja piemēro 47. līdz 51. pantā minētos starpposma pasākumus un ja tehnisku vai ar darbību saistītu iemeslu dēļ nav iespējams ievērot 1. punkta prasības, sākotnējo piešķīrumu un dienas nebalansa daudzumu var nodrošināt trīs gāzes dienās pēc gāzes dienas D.

3.   Pārvades sistēmas operators laikposmā, kas noteikts piemērojamajos valsts noteikumos, katra tīkla lietotāja ievadēm un izvadēm nodrošina galīgo piešķīrumu un galīgo nebalansa daudzumu.

38. pants

Izmaksu un ieguvumu analīze

1.   Divu gadu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas pārvades sistēmu operatori novērtē izmaksas un ieguvumus šādās jomās:

| a) | biežāka tīkla lietotāju informēšana; |
| --- | --- |

a)

biežāka tīkla lietotāju informēšana;

| b) | attiecīgā informēšanas laika samazināšana; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā informēšanas laika samazināšana;

| c) | sniegtās informācijas pareizības un precizitātes uzlabošana. |
| --- | --- |

c)

sniegtās informācijas pareizības un precizitātes uzlabošana.

Izmaksu un ieguvumu analīzē norāda izmaksu un ieguvumu sadalījumu atbilstoši iesaistīto pušu kategorijām.

2.   Pārvades sistēmas operators saistībā ar šo novērtējumu apspriežas ar ieinteresētajām pusēm, sadarbojoties ar sadales sistēmu operatoriem, ja tie ir iesaistīti.

3.   Ņemot vērā apspriešanās rezultātus, valsts regulatīvā iestāde pieņem lēmumu par jebkurām attiecīgajām informēšanas izmaiņām.

39. pants

Sadales sistēmas operatora(-u) un prognozētājas(-u) puses (pušu) pienākums informēt pārvades sistēmas operatoru

1.   Katrs sadales sistēmas operators, kas saistīts ar balansēšanas zonu, un katra prognozētāja puse sniedz attiecīgās balansēšanas zonas pārvades sistēmas operatoram informāciju, kas vajadzīga, lai sniegtu informāciju tīkla lietotājiem saskaņā ar šo regulu. Šajā informācijā ietver ievades sadales sistēmā un izvades no tās neatkarīgi no tā, vai šī sistēma ir balansēšanas zonā vai nav.

2.   Lai pārvades sistēmas operators saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem un jo īpaši 33. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem nodrošinātu pienācīgu informāciju tīkla lietotājiem, šo informāciju, tās formātu un paziņošanas procedūru nosaka, sadarbojoties pārvades sistēmas operatoram un attiecīgi sadales sistēmas operatoram un prognozētājai pusei.

3.   Šo informāciju pārvades sistēmas operatoram sniedz tādā formātā, kāds paredzēts piemērojamajos valsts noteikumos, un šis formāts atbilst formātam, ko pārvades sistēmas operators izmanto, lai informētu tīkla lietotājus.

4.   Valsts regulatīvā iestāde var lūgt pārvades sistēmas operatoram, sadales sistēmas operatoram un prognozētājai pusei ierosināt stimulēšanas mehānismu, kura mērķis ir panākt, lai tiktu sniegtas precīzas prognozes par tīkla lietotāja retāk nekā ik dienas mērītajiem izvades daudzumiem; minētajam mehānismam jāatbilst kritērijiem, kas pārvades sistēmas operatoram noteikti 11. panta 4. punktā.

5.   Valsts regulatīvā iestāde pēc iepriekšējas apspriešanās ar pārvades sistēmu operatoriem un attiecīgajiem sadales sistēmas operatoriem balansēšanas zonā ieceļ prognozētāju pusi. Prognozētāja puse ir atbildīga par retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāju izvades daudzumu prognozēšanu un – attiecīgos gadījumos – par no tā izrietošo piešķīrumu. Šī puse var būt pārvades sistēmas operators, sadales sistēmas operators vai trešā puse.

40. pants

Sadales sistēmas operatora(-u) pienākums informēt pārvades sistēmas operatoru

Sadales sistēmas operators pārvades sistēmas operatoram sniedz informāciju par vairākas reizes dienā un ik dienas mērītajām ievadēm sadales tīklā un izvadēm no tā atbilstīgi informācijas prasībām 34. panta 2. līdz 6. punktā, 35. un 37. pantā. Informāciju pārvades sistēmas operatoram sniedz termiņā, kas ir pietiekams, lai pārvades sistēmas operators informētu tīkla lietotājus.

41. pants

Sadales sistēmas operatora(-u) pienākums informēt prognozētāju pusi

1.   Sadales sistēmu operatori ir atbildīgi par to, lai prognozētājai pusei nodrošinātu pietiekamu un atjauninātu informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu 42. panta 2. punktā paredzēto retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāja izvades daudzumu prognozēšanas metodiku. Šo informāciju sniedz laikus un prognozētājas puses noteiktajā termiņā, kas atbilst šo pušu vajadzībām.

2.   Panta 1. punktu mutatis mutandis piemēro 1. variantam.

42. pants

Prognozētājas puses pienākums informēt pārvades sistēmas operatoru

1.   Prognozētāja puse atbilstīgi informācijas prasībām 36. un 37. pantā sniedz pārvades sistēmas operatoram informāciju par retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāju izvades daudzumu prognozēm un no tām izrietošajiem piešķīrumiem. Šo informāciju pārvades sistēmas operatoram sniedz termiņā, kas ir pietiekams, lai pārvades sistēmas operators šo informāciju paziņotu tīkla lietotājiem, un to sniedz par nākamo dienu un par tekošās dienas prognozēm attiecībā uz retāk nekā ik dienas mērītajiem tīkla lietotāja izvades daudzumiem ne vēlāk kā vienu stundu pirms 36. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto termiņu beigām, izņemot gadījumus, kad pārvades sistēmas operators un prognozētāja puse ir vienojušās par vēlāku laiku, kas ir pietiekams, lai pārvades sistēmas operators šo informāciju paziņotu tīkla lietotājiem.

2.   Retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāja izvades daudzumu prognožu veidošanas metodikas pamatā izmanto statistisko pieprasījuma modeli, kur katrai retāk nekā ik dienas mērītajai izvadei ir piešķirts slodzes profils, ko veido gāzes pieprasījuma izmaiņas atkarība no tādiem mainīgajiem kā temperatūra, nedēļas diena, klienta tips un atvaļinājumu sezona. Pirms metodikas pieņemšanas rīko apspriešanu.

3.   Prognozētāja puse vismaz reizi divos gados publicē ziņojumu par retāk nekā ik dienas mērīto tīkla lietotāja izvades daudzumu prognozes precizitāti.

4.   Attiecīgos gadījumos pārvades sistēmas operatori paziņo savus datus par gāzes plūsmām termiņā, kas prognozētājai pusei ir pietiekams, lai pildītu šajā pantā noteiktos pienākumus.

5.   Šā panta 2. līdz 4. punktu mutatis mutandis piemēro 1. variantam.

IX   NODAĻA

TĪKLA BUFERGĀZES FLEKSIBILITĀTES PAKALPOJUMS

43. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Pēc tam, kad valsts regulatīvā iestāde ir apstiprinājusi attiecīgus noteikumus un nosacījumus, pārvades sistēmu operators tīkla lietotājiem var piedāvāt tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšanu.

2.   Noteikumiem un nosacījumiem, ko piemēro tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumam, jāatbilst tīkla lietotāja pienākumam sabalansēt ievades un izvades gāzes dienā.

3.   Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu ierobežo līdz tīkla bufergāzes fleksibilitātes līmenim, kas pieejams pārvades tīklā un saskaņā ar attiecīgā pārvades sistēmas operatora novērtējumu nav nepieciešams tā pārvades funkciju veikšanai.

4.   Gāzi, ko tīkla lietotāji, izmantojot minēto pakalpojumu, piegādā pārvades tīklā un izvada no tā, ņem vērā, lai aprēķinātu šo tīkla lietotāju dienas nebalansa daudzumu.

5.   Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumam nepiemēro VII nodaļā paredzēto neitralitātes mehānismu, izņemot gadījumus, kad valsts regulatīvā iestāde ir lēmusi citādi.

6.   Tīkla lietotāji attiecīgajam pārvades sistēmas operatoram par tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma izmantošanu paziņo, iesniedzot nominācijas un renominācijas.

7.   Pārvades sistēmas operators atturas pieprasīt, lai tīkla lietotāji iesniegtu 6. punktā minētās nominācijas un renominācijas, ja šāda paziņojuma neesamība negatīvi neietekmē gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu un ja pārvades sistēmas operatoram ir pietiekama informācija, lai nodrošinātu atbilstošu piešķīrumu tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma izmantošanai nākamajā gāzes dienā.

44. pants

Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšanas nosacījumi

1.   Tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu var nodrošināt tikai tad, ja ir izpildīti šādi kritēriji:

| a) | lai sniegtu tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu, pārvades sistēmas operatoram nav jāslēdz līgumi ar citu infrastruktūru operatoriem, piemēram, gāzes uzglabāšanas sistēmas vai sašķidrinātas dabasgāzes sistēmas operatoru; |
| --- | --- |

a)

lai sniegtu tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu, pārvades sistēmas operatoram nav jāslēdz līgumi ar citu infrastruktūru operatoriem, piemēram, gāzes uzglabāšanas sistēmas vai sašķidrinātas dabasgāzes sistēmas operatoru;

| b) | ieņēmumi, ko pārvades sistēmas operators gūst, sniedzot tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu, ir vismaz vienādi ar izdevumiem, ko rada vai radīs šā pakalpojuma sniegšana; |
| --- | --- |

b)

ieņēmumi, ko pārvades sistēmas operators gūst, sniedzot tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu, ir vismaz vienādi ar izdevumiem, ko rada vai radīs šā pakalpojuma sniegšana;

| c) | tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu piedāvā pārredzamā un nediskriminējošā veidā un izmantojot konkurētspējīgus mehānismus; |
| --- | --- |

c)

tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojumu piedāvā pārredzamā un nediskriminējošā veidā un izmantojot konkurētspējīgus mehānismus;

| d) | pārvades sistēmu operatori ne tieši, ne netieši neuzliek tīkla lietotājam nekādu maksu par izmaksām, ko rada tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšana, ja attiecīgais tīkla lietotājs nav par to noslēdzis līgumu; |
| --- | --- |

d)

pārvades sistēmu operatori ne tieši, ne netieši neuzliek tīkla lietotājam nekādu maksu par izmaksām, ko rada tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšana, ja attiecīgais tīkla lietotājs nav par to noslēdzis līgumu;

| e) | tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšana negatīvi neietekmē pārrobežu tirdzniecību. |
| --- | --- |

e)

tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšana negatīvi neietekmē pārrobežu tirdzniecību.

2.   Pārvades sistēmu operatori piešķir prioritāti tekošās dienas saistību samazināšanai attiecībā pret tīkla bufergāzes fleksibilitātes pakalpojuma sniegšanu.

X   NODAĻA

STARPPOSMA PASĀKUMI

45. pants

Starpposma pasākumi – vispārīgi noteikumi

1.   Ja gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāte nav pietiekama, pārvades sistēmu operatori ievieš piemērotus starpposma pasākumus, kas minēti 47. līdz 50. pantā. Balansēšanas darbībām, ko pārvades sistēmu operators veic, īstenojot starpposma pasākumus, pēc iespējas jāpaaugstina gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāte.

2.   Starpposma pasākuma izmantošana neskar citu alternatīvu vai papildu starpposma pasākumu īstenošanu, ja šādu pasākumu mērķis ir sekmēt gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus konkurenci un likviditāti un tie atbilst šajā regulā noteiktajiem pamatprincipiem.

3.   Katrs pārvades sistēmas operators izstrādā un ievieš 1. un 2. punktā minētos starpposma pasākumus saskaņā ar 46. panta 1. punktā minēto pārskatu, kuru apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 46. pantā noteikto procedūru.

4.   Pārskatā paredz starpposma pasākumu atcelšanu ne vēlāk kā pēc pieciem gadiem no šīs regulas spēkā stāšanās brīža.

46. pants

Starpposma pasākumi – gada pārskats

1.   Ja pārvades sistēmas operators plāno ieviest vai turpināt izmantot starpposma pasākumus, viņš sagatavo pārskatu, kur ietver:

| a) | gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstības stāvokļa un likviditātes raksturojumu pārskata sagatavošanas brīdī, iekļaujot – ja pieejams pārvades sistēmas operatoram – inter alia:






  i) | virtuālajā tirdzniecības punktā noslēgto darījumu skaitu un kopējo darījumu skaitu; |
| --- | --- | --- |

a)

gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstības stāvokļa un likviditātes raksturojumu pārskata sagatavošanas brīdī, iekļaujot – ja pieejams pārvades sistēmas operatoram – inter alia:

i)

virtuālajā tirdzniecības punktā noslēgto darījumu skaitu un kopējo darījumu skaitu;

| ii) | piedāvājumu/solījumu starpību un cenas un produktu piedāvājumu apjomu; |
| --- | --- |

ii)

piedāvājumu/solījumu starpību un cenas un produktu piedāvājumu apjomu;

| iii) | dalībnieku skaitu, kuriem ir piekļuve gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgum; |
| --- | --- |

iii)

dalībnieku skaitu, kuriem ir piekļuve gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgum;

| iv) | dalībnieku skaitu, kuri konkrētā laikposmā aktīvi darbojušies gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgū; |
| --- | --- |

iv)

dalībnieku skaitu, kuri konkrētā laikposmā aktīvi darbojušies gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgū;

| b) | piemērojamos starpposma pasākumus; |
| --- | --- |

b)

piemērojamos starpposma pasākumus;

| c) | starpposma pasākuma piemērošanas iemeslus:






  i) | paskaidrojumu, kādēļ tie ir vajadzīgi, izmantojot b) apakšpunktā minēto gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstības raksturojumu; |
| --- | --- | --- |

c)

starpposma pasākuma piemērošanas iemeslus:

i)

paskaidrojumu, kādēļ tie ir vajadzīgi, izmantojot b) apakšpunktā minēto gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstības raksturojumu;

| ii) | novērtējumu, cik lielā mērā tie paaugstinās gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti; |
| --- | --- |

ii)

novērtējumu, cik lielā mērā tie paaugstinās gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti;

| d) | norādi par to, kādi pasākumi tiks veikti starpposma pasākumu izbeigšanai, tostarp šo pasākumu veikšanas kritērijus un ar tiem saistīto termiņu novērtējumu. |
| --- | --- |

d)

norādi par to, kādi pasākumi tiks veikti starpposma pasākumu izbeigšanai, tostarp šo pasākumu veikšanas kritērijus un ar tiem saistīto termiņu novērtējumu.

2.   Pārvades sistēmas operators apspriežas ar ieinteresētajām pusēm par ierosināto pārskatu.

3.   Pēc apspriešanās pārvades sistēmas operators valsts regulatīvajai iestādei iesniedz pārskatu apstiprināšanai. Pirmo pārskatu iesniedz sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā, un nākamos pārskatus, vajadzības gadījumā tos atjauninot, iesniedz reizi gadā.

4.   Valsts regulatīvā iestāde pieņem pamatotu lēmumu un publicē to sešu mēnešu laikā pēc pilnīga pārskata saņemšanas. Par šādu lēmumu bez kavēšanās informē aģentūru un Komisiju. Pieņemot lēmumu par pārskata apstiprināšanu, valsts kompetentā regulatīvā iestāde novērtē tā ietekmi uz balansēšanas režīmu harmonizāciju, tirgus integrācijas sekmēšanu, nediskriminācijas nodrošināšanu, konkurences efektivitāti un efektīvu gāzes tirgus darbību.

5.   Ir piemērojama 27. panta 2. punktā noteiktā procedūra.

47. pants

Balansēšanas platforma

1.   Ja gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāte nav pietiekama vai ir paredzams, ka tā būs nepietiekama, vai ja pārvades sistēmas operatoram vajadzīgie temporālie produkti un lokalizētie produkti šajā tirgū nav iepērkami pieņemamā apjomā, izveido balansēšanas platformu, lai pārvades sistēmas operators veiktu balansēšanu.

2.   Pārvades sistēmas operatori apsver, vai, īstenojot pārvades sistēmu operatoru sadarbību, blakus esošajās balansēšanas zonās iespējams ieviest kopēju balansēšanas platformu, vai šajā vietā ir pietiekama starpsavienojumu jauda un vai šādas kopējas balansēšanas platformas ieviešana uzskatāma par efektīvu. Ja tiek izveidota kopēja balansēšanas platforma, to pārvalda attiecīgie pārvades sistēmu operatori.

3.   Ja 1. punktā izklāstītā situācija pēc pieciem gadiem nav būtiski mainījusies, valsts regulatīvā iestāde, neskarot 45. panta 4. punktu, pēc tam, kad tā ir iesniegusi attiecīgu pārskata labojumu, var nolemt turpināt balansēšanas platformas darbību vēl vienu periodu, kas nepārsniedz piecus gadus.

48. pants

Balansēšanas platformas alternatīva

Ja pārvades sistēmas operators var pierādīt, ka nepietiekamas starpsavienojumu jaudas dēļ balansēšanas platforma starp balansēšanas zonām nevar uzlabot gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus likviditāti un pārvades sistēmas operatoram nenodrošina efektīvas balansēšanas darbības, tas var izmantot alternatīvu risinājumu, piemēram, balansēšanas pakalpojumus, ja tas saņem valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumu. Ja izmanto šādu alternatīvu risinājumu, tad nosaka šādu līgumsaistību noteikumus un nosacījumus, kā arī piemērojamās cenas un termiņu.

49. pants

Starpposma nebalansa maksa

1.   Ja vajadzīgi 45. pantā minētie starpposma pasākumi, cenas izvedumu var aprēķināt, ņemot vērā pārskatu, kas minēts 46. pantā un aizstāj dienas nebalansa maksas aprēķināšanas metodiku.

2.   Šādā gadījumā cenas izveduma pamatā var izmantot administrēto cenu, tirgus cenas aizstājēju vai cenu, ko iegūst no balansēšanas platformā veiktās tirdzniecības.

3.   Jebkurā gadījumā jācenšas panākt tirgus cenas aizstājēja atbilstību nosacījumiem 22. panta 6. punktā. Izstrādājot šo aizstājēju, ņem vērā tirgus manipulāciju iespējamo risku.

50. pants

Pielaide

1.   Pielaides drīkst piemērot tikai tad, ja tīkla lietotājiem nav piekļuves:

| a) | pietiekami likvīdam gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgum; |
| --- | --- |

a)

pietiekami likvīdam gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgum;

| b) | gāzei, kas vajadzīga, lai novērstu gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstības; vai |
| --- | --- |

b)

gāzei, kas vajadzīga, lai novērstu gāzes pieprasījuma vai piedāvājuma īstermiņa svārstības; vai

| c) | pietiekamai informācijai par savām ievadēm un izvadēm. |
| --- | --- |

c)

pietiekamai informācijai par savām ievadēm un izvadēm.

2.   Pielaidi piemēro:

| a) | ņemot vērā tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzumu; |
| --- | --- |

a)

ņemot vērā tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzumu;

| b) | pārredzami un nediskriminējoši; |
| --- | --- |

b)

pārredzami un nediskriminējoši;

| c) | tikai nepieciešamajā apjomā un minimāli nepieciešamo laiku. |
| --- | --- |

c)

tikai nepieciešamajā apjomā un minimāli nepieciešamo laiku.

3.   Pielaižu piemērošana var samazināt tīkla lietotāja finanšu riskus attiecībā uz pārdošanas robežcenu vai pirkšanas robežcenu, ņemot vērā daļu vai visu tīkla lietotāja nebalansa daudzumu gāzes dienā.

4.   Pielaides līmenis ir maksimālais gāzes daudzums, ko katrs tīkla lietotājs pirks vai pārdos par vidējo svērto cenu. Ja pārpalikušais gāzes daudzums ir vienāds ar katra tīkla lietotāja dienas nebalansa daudzumu, kas pārsniedz pielaides līmeni, to pārdod vai pērk par pārdošanas vai pirkšanas robežcenu.

5.   Pielaides līmenis:

| a) | atspoguļo pārvades tīkla fleksibilitāti un tīkla lietotāja vajadzības; |
| --- | --- |

a)

atspoguļo pārvades tīkla fleksibilitāti un tīkla lietotāja vajadzības;

| b) | atspoguļo tīkla lietotāja risku, kas saistīts ar ievades un izvades daudzumu balansa pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

atspoguļo tīkla lietotāja risku, kas saistīts ar ievades un izvades daudzumu balansa pārvaldību;

| c) | neatstāj negatīvu ietekmi uz gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstību; |
| --- | --- |

c)

neatstāj negatīvu ietekmi uz gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgus attīstību;

| d) | nerada pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbību izmaksu pārmērīgu palielinājumu. |
| --- | --- |

d)

nerada pārvades sistēmas operatora balansēšanas darbību izmaksu pārmērīgu palielinājumu.

6.   Pielaides līmeni aprēķina, pamatojoties uz katra tīkla lietotāja ievadēm un izvadēm, izņemot tirdzniecību virtuālā tirdzniecības vietā, katrā gāzes dienā. Apakškategorijas definē saskaņā ar piemērojamajiem valsts noteikumiem.

7.   Pielaides līmeņa, ko piemēro retāk nekā ik dienas mērītajai izvadei un kas noteikts saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem, pamatā izmanto starpību starp attiecīgo retāk nekā ik dienas mērītās tīkla lietotāja izvades daudzuma prognozi un retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu.

8.   Pielaides līmenis var ietvert komponenti, kas aprēķināta, ņemot vērā retāk nekā ik dienas mērītā tīkla lietotāja izvades daudzuma prognozes novirzes piemērošanu, kas ir summa, par kuru attiecīgā prognoze:

| a) | pārsniedz retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu, ja dienas nebalansa daudzums ir pozitīvs; |
| --- | --- |

a)

pārsniedz retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu, ja dienas nebalansa daudzums ir pozitīvs;

| b) | ir mazāka par retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu, ja dienas nebalansa daudzums ir negatīvs. |
| --- | --- |

b)

ir mazāka par retāk nekā ik dienas mērītās izvades piešķīrumu, ja dienas nebalansa daudzums ir negatīvs.

XI   NODAĻA

NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI

51. pants

Pārvades sistēmas operatora fleksibilitātes pārpalikuma laišana apgrozībā

1.   Ja ilgtermiņa līgumos par fleksibilitātes iepirkumu, kuri ir spēkā datumā, kad stājas spēkā šī regula, pārvades sistēmas operatoram ir paredzētas tiesības izvadīt vai piegādāt konkrētu gāzes daudzumu, pārvades sistēmas operators cenšas samazināt šos fleksibilitātes apjomus.

2.   Nosakot fleksibilitātes pārpalikuma apjomu, kas saskaņā ar spēkā esošu ilgtermiņa līgumu pieejams ievadei vai izvadei, pārvades sistēmas operators ņem vērā iespēju izmantot standartizētos īstermiņa produktus.

3.   Fleksibilitātes pārpalikumu var laist apgrozībā vai nu:

| a) | saskaņā ar esoša līguma noteikumiem un nosacījumiem, ja tas ietver noteikumus, kas atļauj samazināt tajā paredzēto gāzes daudzumu un/vai izbeigt esošā līguma darbību; vai |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar esoša līguma noteikumiem un nosacījumiem, ja tas ietver noteikumus, kas atļauj samazināt tajā paredzēto gāzes daudzumu un/vai izbeigt esošā līguma darbību; vai

| b) | ja šādas tiesības līgumā nav noteiktas:






  i) | līgums paliek spēkā līdz tā izbeigšanai atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem un nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

b)

ja šādas tiesības līgumā nav noteiktas:

i)

līgums paliek spēkā līdz tā izbeigšanai atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem un nosacījumiem;

| ii) | līgumslēdzējas puses apsver papildu noteikumus par visa tā gāzes pārpalikuma laišanu atpakaļ tirgū, kas nav nepieciešams balansēšanas vajadzībām, lai citi tīkla lietotāji varētu piekļūt lielākiem fleksibilitātes apjomiem. |
| --- | --- |

ii)

līgumslēdzējas puses apsver papildu noteikumus par visa tā gāzes pārpalikuma laišanu atpakaļ tirgū, kas nav nepieciešams balansēšanas vajadzībām, lai citi tīkla lietotāji varētu piekļūt lielākiem fleksibilitātes apjomiem.

4.   Ja spēkā esošos līgumos ir paredzēta fleksibilitātes samazināšana par apjomiem, kas atbilst pārpalikuma pieejamībai, pārvades sistēmas operators, cik drīz vien saprātīgi iespējams pēc šīs regulas stāšanās spēkā vai tiklīdz var konstatēt pārpalikuma esamību, samazina šādu fleksibilitāti.

5.   Pārvades sistēmas operators apspriežas ar ieinteresētajām pusēm par konkrētiem priekšlikumiem, kas īstenojami kā starpposma pasākumi fleksibilitātes pārpalikuma laišanai apgrozībā saskaņā ar spēkā esošu ilgtermiņa līgumu.

6.   Pārvades sistēmas operators publicē informāciju par savām balansēšanas darbībām, kas veiktas saskaņā ar spēkā esošo ilgtermiņa līgumu.

7.   Valsts regulatīvā iestāde var izvirzīt mērķrādītājus attiecībā uz daļu, par kādu ilgtermiņa līgumi būtu jāsamazina, lai uzlabotu gāzes īstermiņa vairumtirdzniecības tirgu likviditāti.

52. pants

Pārejas noteikumi

1.   Valsts regulatīvā iestāde, ņemot vērā pamatotu pieprasījumu, var ļaut pārvades sistēmas operatoram divdesmit četru mēnešu laikā pēc 2014. gada 1. oktobra panākt atbilstību šīs regulas noteikumiem, izņemot gadījumus, kad pārvades sistēmas operators īsteno X nodaļā paredzētos starpposma pasākumus. Ja valsts regulatīvā iestāde izmanto šo iespēju, šo regulu nepiemēro minētā pārvades sistēmas operatora balansēšanas zonai tādā mērā un tik ilgi, kā noteikts valsts regulatīvās iestādes lēmumā attiecībā uz pārejas periodu.

2.   Valsts regulatīvā iestāde pieņem pamatotu lēmumu un publicē to saskaņā ar 1. punktu trīs mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Par šādu lēmumu bez kavēšanās informē aģentūru un Komisiju.

53. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Neskarot 28. pantu, 33. panta 5. punktu, 38. panta 1. punktu, 45. panta 4. punktu, 46. panta 3. punktu, 51. pantu un 52. pantu, šo regulu piemēro no 2015. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 26. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2009/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 98/30/EK atcelšanu (OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 713/2009, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 295, 12.11.2010., 1. lpp.

5

(6)  OV L 273, 15.10.2013., 5. lpp.

6

(7)  OV L 273, 15.10.2013., 5. lpp.

7

---

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 313/2014

(2014. gada 26. marts),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Pecorino Sardo (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Pecorino Sardo”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1263/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 215/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Pecorino Sardo”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1263/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 215/2011 (3).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 26. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 163, 2.7.1996., 19. lpp.

2

(3)  OV L 59, 4.3.2011., 15. lpp.

3

(4)  OV C 318, 1.11.2013., 8. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa   Siers

ITĀLIJA

Pecorino Sardo (ACVN)

---

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 314/2014

(2014. gada 26. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 26. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 219,4 |
| MA | 57,9 |
| TN | 88,6 |
| TR | 95,6 |
| ZZ | 115,4 |
| 0707 00 05 | MA | 44,0 |
| TR | 139,3 |
| ZZ | 91,7 |
| 0709 93 10 | MA | 36,6 |
| TR | 85,5 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 10 20 | EG | 38,0 |
| IL | 67,0 |
| MA | 51,7 |
| TN | 55,9 |
| TR | 58,4 |
| ZZ | 54,2 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 67,7 |
| ZZ | 51,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 107,3 |
| CL | 127,1 |
| CN | 94,6 |
| MK | 30,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 68,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | AR | 97,0 |
| CL | 117,7 |
| CN | 52,7 |
| TR | 127,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 97,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

219,4

MA

57,9

TN

88,6

TR

95,6

ZZ

115,4

0707 00 05

MA

44,0

TR

139,3

ZZ

91,7

0709 93 10

MA

36,6

TR

85,5

ZZ

61,1

0805 10 20

EG

38,0

IL

67,0

MA

51,7

TN

55,9

TR

58,4

ZZ

54,2

0805 50 10

MA

35,6

TR

67,7

ZZ

51,7

0808 10 80

AR

89,5

BR

107,3

CL

127,1

CN

94,6

MK

30,8

US

164,6

ZA

68,9

ZZ

97,5

0808 30 90

AR

97,0

CL

117,7

CN

52,7

TR

127,0

ZA

92,6

ZZ

97,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/40

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 24. marts),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2013/463/ES, ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu

(2014/169/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. un 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Regulu (ES) Nr. 472/2013 piemēro dalībvalstīm, kuras tās spēkā stāšanās brīdī jau saņem finanšu palīdzību, tostarp no Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM). |
| --- | --- |

(1)

Regulu (ES) Nr. 472/2013 piemēro dalībvalstīm, kuras tās spēkā stāšanās brīdī jau saņem finanšu palīdzību, tostarp no Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM).

| (2) | Regulā (ES) Nr. 472/2013 izklāstīti noteikumi dalībvalstu, kas saņem finanšu palīdzību, makroekonomikas korekciju programmas apstiprināšanai, šiem noteikumiem jābūt saskaņā ar Līgumu par ESM izveidi. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 472/2013 izklāstīti noteikumi dalībvalstu, kas saņem finanšu palīdzību, makroekonomikas korekciju programmas apstiprināšanai, šiem noteikumiem jābūt saskaņā ar Līgumu par ESM izveidi.

| (3) | Pēc Kipras 2012. gada 25. jūnija finanšu palīdzības pieprasījuma no ESM Padome 2013. gada 25. aprīlī ar Lēmumu 2013/236/ES (2) nolēma, ka Kiprai strikti jāīsteno makroekonomikas korekciju programma. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Kipras 2012. gada 25. jūnija finanšu palīdzības pieprasījuma no ESM Padome 2013. gada 25. aprīlī ar Lēmumu 2013/236/ES (2) nolēma, ka Kiprai strikti jāīsteno makroekonomikas korekciju programma.

| (4) | 2013. gada 24. aprīlī ESM valde nolēma principā piešķirt Kiprai stabilitātes atbalstu un apstiprināja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“Saprašanās memorands”) un to, ka to paraksta Komisija ESM vārdā. |
| --- | --- |

(4)

2013. gada 24. aprīlī ESM valde nolēma principā piešķirt Kiprai stabilitātes atbalstu un apstiprināja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“Saprašanās memorands”) un to, ka to paraksta Komisija ESM vārdā.

| (5) | Saskaņā ar Īstenošanas lēmuma 2013/463/ES (3) 1. panta 2. punktu Komisija sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) un vajadzības gadījumā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) ir veikusi trešo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Īstenošanas lēmuma 2013/463/ES (3) 1. panta 2. punktu Komisija sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) un vajadzības gadījumā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) ir veikusi trešo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi.

| (6) | Tādēļ Īstenošanas Lēmums 2013/463/ES būtu jāatjaunina finanšu sektora reformas, fiskālās politikas un strukturālo reformu jomā, jo īpaši attiecībā uz šādiem elementiem: i) komunikāciju stratēģijas izstrāde par kapitāla kontroles samazināšanas un banku nozares stratēģijas īstenošanas grafiku, kas jāveic kopīgai Kipras Centrālās bankas un Finanšu ministrijas speciālo uzdevumu grupai; ii) savlaicīga paziņošana par banku veiktajām aplēsēm attiecībā uz iespējamo ietekmi uz kapitālu, rentabilitāti un seguma koeficientu, kāda būs jaunieviestajiem un turpmākajiem Savienības noteikumiem par kapitāla prasībām un ienākumus nenesošiem kredītiem; iii) speciālo uzdevumu grupas izveide, lai novērtētu reģistrētu zemes pārdošanas līgumu, kam nav pievienots īpašumtiesību dokuments, apjomu un sniegtu ieteikumus šajā sakarā; iv) uzņēmumu un personu maksātnespējas procedūru reforma; v) Civilprocesa kodeksa un tiesas reglamenta pārskatīšana, lai nodrošinātu ķīlas realizācijas pārskatītā režīma un maksātnespējas pārskatītā režīma netraucētu un efektīvu darbību; vi) primārā deficīta mērķa pārskatīšana, 2014. gadam nosakot to 1,8 % no IKP; vii) valsts veselības aprūpes sistēmas pirmā posma īstenošana, vispirms definējot un pieņemot pilnīgu grafiku virzībai uz valsts veselības aprūpes sistēmu; viii) politikas pārskatīšana attiecībā uz medicīnas preču un pakalpojumu, tostarp zāļu, cenu noteikšanu un to kompensēšanu; ix) privatizācijas struktūras izveide; x) rīcības plāna iesniegšana, lai novērstu trūkumu, kas konstatēts Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) globālā foruma par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā veiktās salīdzinošās izvērtēšanas 2. posmā; xi) tādas izaugsmes stratēģijas izstrāde, kas balstīta uz Kipras konkurences priekšrocībām, lai palīdzētu Kipras iestādēm sākt strauju ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu. Visaptverošu un vērienīgu reformu īstenošanai finanšu, fiskālajā un strukturālajās jomās būtu jānodrošina Kipras valsts parāda stabilitāte vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Īstenošanas Lēmums 2013/463/ES būtu jāatjaunina finanšu sektora reformas, fiskālās politikas un strukturālo reformu jomā, jo īpaši attiecībā uz šādiem elementiem: i) komunikāciju stratēģijas izstrāde par kapitāla kontroles samazināšanas un banku nozares stratēģijas īstenošanas grafiku, kas jāveic kopīgai Kipras Centrālās bankas un Finanšu ministrijas speciālo uzdevumu grupai; ii) savlaicīga paziņošana par banku veiktajām aplēsēm attiecībā uz iespējamo ietekmi uz kapitālu, rentabilitāti un seguma koeficientu, kāda būs jaunieviestajiem un turpmākajiem Savienības noteikumiem par kapitāla prasībām un ienākumus nenesošiem kredītiem; iii) speciālo uzdevumu grupas izveide, lai novērtētu reģistrētu zemes pārdošanas līgumu, kam nav pievienots īpašumtiesību dokuments, apjomu un sniegtu ieteikumus šajā sakarā; iv) uzņēmumu un personu maksātnespējas procedūru reforma; v) Civilprocesa kodeksa un tiesas reglamenta pārskatīšana, lai nodrošinātu ķīlas realizācijas pārskatītā režīma un maksātnespējas pārskatītā režīma netraucētu un efektīvu darbību; vi) primārā deficīta mērķa pārskatīšana, 2014. gadam nosakot to 1,8 % no IKP; vii) valsts veselības aprūpes sistēmas pirmā posma īstenošana, vispirms definējot un pieņemot pilnīgu grafiku virzībai uz valsts veselības aprūpes sistēmu; viii) politikas pārskatīšana attiecībā uz medicīnas preču un pakalpojumu, tostarp zāļu, cenu noteikšanu un to kompensēšanu; ix) privatizācijas struktūras izveide; x) rīcības plāna iesniegšana, lai novērstu trūkumu, kas konstatēts Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) globālā foruma par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā veiktās salīdzinošās izvērtēšanas 2. posmā; xi) tādas izaugsmes stratēģijas izstrāde, kas balstīta uz Kipras konkurences priekšrocībām, lai palīdzētu Kipras iestādēm sākt strauju ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu. Visaptverošu un vērienīgu reformu īstenošanai finanšu, fiskālajā un strukturālajās jomās būtu jānodrošina Kipras valsts parāda stabilitāte vidējā termiņā.

| (7) | Visā Kipras visaptverošo politikas pasākumu kopuma īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu stratēģiski ieteikumi un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. Dalībvalstij, kas īsteno makroekonomikas korekciju programmu un saskaras ar nepietiekamu administratīvo kapacitāti, ir jālūdz tehniskā palīdzība Komisijai, kura šim nolūkam var izveidot ekspertu grupas. |
| --- | --- |

(7)

Visā Kipras visaptverošo politikas pasākumu kopuma īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu stratēģiski ieteikumi un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. Dalībvalstij, kas īsteno makroekonomikas korekciju programmu un saskaras ar nepietiekamu administratīvo kapacitāti, ir jālūdz tehniskā palīdzība Komisijai, kura šim nolūkam var izveidot ekspertu grupas.

| (8) | Kipras iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi makroekonomikas korekciju programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā būtu jāuzklausa sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedoklis, |
| --- | --- |

(8)

Kipras iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi makroekonomikas korekciju programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā būtu jāuzklausa sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/463/ES 2. pantu groza šādi:

| 1) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Lai atjaunotu tās finanšu sektora stabilitāti, Kipra turpina īstenot banku nozares un kooperatīvo kredītiestāžu nozares pārstrukturēšanu; turpina nostiprināt uzraudzību un regulējumu; veic parāda pārstrukturēšanas satvara reformu un pakāpeniski atceļ kapitāla ierobežojumus saskaņā ar grafiku, vienlaikus saglabājot finanšu stabilitāti. Programmā paredz šādus pasākumus un rezultātus:






  a) | nodrošināt, ka likviditāte banku nozarē tiek stingri uzraudzīta. Pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (tostarp skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, maksājumiem un pārvedumiem) tiek stingri uzraudzīti. Mērķis ir veikt šo kontroli tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai mazinātu būtisku apdraudējumu finanšu sistēmas stabilitātei. Ierobežojošo pasākumu pakāpeniskas atcelšanas grafika īstenošana turpinās, arī ievērojot kredītiestāžu likviditātes stāvokli. Tiek izstrādāta īpaši pielāgota komunikācijas stratēģija, lai regulāri sniegtu informāciju par minēto grafiku un banku nozares stratēģijas īstenošanā sasniegto.
  Vietējo banku, kuras atkarīgas no centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu, finansējums un kapitāla plāni reāli atspoguļo sagaidāmo parādsaistību samazināšanos banku nozarē un ierobežojošo pasākumu pakāpenisku samazināšanos un samazina atkarību no aizņēmumiem no centrālajām bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras pārdošanas un kredītresursu trūkuma; |
| --- | --- | --- |

1)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Lai atjaunotu tās finanšu sektora stabilitāti, Kipra turpina īstenot banku nozares un kooperatīvo kredītiestāžu nozares pārstrukturēšanu; turpina nostiprināt uzraudzību un regulējumu; veic parāda pārstrukturēšanas satvara reformu un pakāpeniski atceļ kapitāla ierobežojumus saskaņā ar grafiku, vienlaikus saglabājot finanšu stabilitāti. Programmā paredz šādus pasākumus un rezultātus:

a)

nodrošināt, ka likviditāte banku nozarē tiek stingri uzraudzīta. Pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (tostarp skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, maksājumiem un pārvedumiem) tiek stingri uzraudzīti. Mērķis ir veikt šo kontroli tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai mazinātu būtisku apdraudējumu finanšu sistēmas stabilitātei. Ierobežojošo pasākumu pakāpeniskas atcelšanas grafika īstenošana turpinās, arī ievērojot kredītiestāžu likviditātes stāvokli. Tiek izstrādāta īpaši pielāgota komunikācijas stratēģija, lai regulāri sniegtu informāciju par minēto grafiku un banku nozares stratēģijas īstenošanā sasniegto.

Vietējo banku, kuras atkarīgas no centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu, finansējums un kapitāla plāni reāli atspoguļo sagaidāmo parādsaistību samazināšanos banku nozarē un ierobežojošo pasākumu pakāpenisku samazināšanos un samazina atkarību no aizņēmumiem no centrālajām bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras pārdošanas un kredītresursu trūkuma;

| b) | pielāgot minimālās kapitāla prasības, ievērojot bilances izvērtējuma parametrus un Savienības līmeņa spriedzes testu; |
| --- | --- |

b)

pielāgot minimālās kapitāla prasības, ievērojot bilances izvērtējuma parametrus un Savienības līmeņa spriedzes testu;

| c) | nodrošināt, ka jebkādus pārstrukturēšanas plānus oficiāli apstiprina saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem pirms šāda valsts atbalsta piešķiršanas. Ja citi pasākumi ir nepietiekami, bankas ar kapitāla deficītu drīkst lūgt rekapitalizācijas atbalstu no valsts, ievērojot valsts atbalsta procedūras. Bankas, kurām ir pārstrukturēšanas plāni, ziņo par sasniegto šo plānu īstenošanā; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka jebkādus pārstrukturēšanas plānus oficiāli apstiprina saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem pirms šāda valsts atbalsta piešķiršanas. Ja citi pasākumi ir nepietiekami, bankas ar kapitāla deficītu drīkst lūgt rekapitalizācijas atbalstu no valsts, ievērojot valsts atbalsta procedūras. Bankas, kurām ir pārstrukturēšanas plāni, ziņo par sasniegto šo plānu īstenošanā;

| d) | nodrošināt kredītu reģistra izveidi un darbību, nodrošināt to, ka pašreizējie reglamentējošie noteikumi attiecībā uz aktīvu vērtības samazināšanos, uzkrājumu veidošanu un attiecībā uz rīcību ar nodrošinājumu uzkrājumu veidošanā tiek attiecīgi grozīti, kā arī to, ka tiek savlaicīgi īstenoti Savienības noteikumi par kapitāla prasībām un ienākumus nenesošiem kredītiem; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt kredītu reģistra izveidi un darbību, nodrošināt to, ka pašreizējie reglamentējošie noteikumi attiecībā uz aktīvu vērtības samazināšanos, uzkrājumu veidošanu un attiecībā uz rīcību ar nodrošinājumu uzkrājumu veidošanā tiek attiecīgi grozīti, kā arī to, ka tiek savlaicīgi īstenoti Savienības noteikumi par kapitāla prasībām un ienākumus nenesošiem kredītiem;

| e) | samazināt ierobežojumus attiecībā uz nodrošinājuma realizāciju. Tas notiek papildus tiesību aktu izstrādei, kas balstās uz visaptverošu reformas satvaru, ar kuru tiek noteiktas pienācīgas uzņēmumu un personu maksātnespējas procedūras, kā arī nodrošināta ķīlas realizācijas pārskatītā režīma un maksātnespējas pārskatītā režīma netraucēta un efektīva darbība. Turklāt pēc reformas jaunais privātā sektora parādu pārstrukturēšanas tiesiskais regulējums tiek pārskatīts un, ja vajadzīgs, tiek definēti papildu pasākumi; |
| --- | --- |

e)

samazināt ierobežojumus attiecībā uz nodrošinājuma realizāciju. Tas notiek papildus tiesību aktu izstrādei, kas balstās uz visaptverošu reformas satvaru, ar kuru tiek noteiktas pienācīgas uzņēmumu un personu maksātnespējas procedūras, kā arī nodrošināta ķīlas realizācijas pārskatītā režīma un maksātnespējas pārskatītā režīma netraucēta un efektīva darbība. Turklāt pēc reformas jaunais privātā sektora parādu pārstrukturēšanas tiesiskais regulējums tiek pārskatīts un, ja vajadzīgs, tiek definēti papildu pasākumi;

| f) | īstenot kooperatīvo kredītiestāžu nozares nākotnes struktūras, darbības un dzīvotspējas stratēģiju, ko izstrādājusi Kipras Centrālā banka, apspriežoties ar Komisiju, ECB un SVF; |
| --- | --- |

f)

īstenot kooperatīvo kredītiestāžu nozares nākotnes struktūras, darbības un dzīvotspējas stratēģiju, ko izstrādājusi Kipras Centrālā banka, apspriežoties ar Komisiju, ECB un SVF;

| g) | pastiprināt uzņēmumu un mājsaimniecību parādsaistību uzraudzību un izveidot pamatu mērķtiecīgai privātā sektora parādu pārstrukturēšanai, lai sekmētu jaunu aizdošanu un samazinātu kredītu ierobežojumus. Tiek pārskatīta banku nokavēto maksājumu pārvaldības politika un prakse, un vajadzības gadījumā tiek grozīta nokavēto Maksājumu pārvaldības direktīva un rīcības kodekss. Netiek ieviesti administratīvi pasākumi, kas traucē banku aizdevuma likmju noteikšanu; |
| --- | --- |

g)

pastiprināt uzņēmumu un mājsaimniecību parādsaistību uzraudzību un izveidot pamatu mērķtiecīgai privātā sektora parādu pārstrukturēšanai, lai sekmētu jaunu aizdošanu un samazinātu kredītu ierobežojumus. Tiek pārskatīta banku nokavēto maksājumu pārvaldības politika un prakse, un vajadzības gadījumā tiek grozīta nokavēto Maksājumu pārvaldības direktīva un rīcības kodekss. Netiek ieviesti administratīvi pasākumi, kas traucē banku aizdevuma likmju noteikšanu;

| h) | turpināt stiprināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu un īstenot rīcības plānu, ar ko nodrošina uzlabotas prakses izmantošanu attiecībā uz klienta uzticamības pārbaudi un uzņēmumu pārredzamību saskaņā ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

h)

turpināt stiprināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu un īstenot rīcības plānu, ar ko nodrošina uzlabotas prakses izmantošanu attiecībā uz klienta uzticamības pārbaudi un uzņēmumu pārredzamību saskaņā ar paraugpraksi;

| i) | iekļaut spriedzes testus regulārajā ārējā banku uzraudzībā; |
| --- | --- |

i)

iekļaut spriedzes testus regulārajā ārējā banku uzraudzībā;

| j) | ieviest obligātas informēšanas prasības, lai nodrošinātu, ka bankas regulāri informē iestādes un tirgus par savas darbības restrukturizācijā sasniegto; |
| --- | --- |

j)

ieviest obligātas informēšanas prasības, lai nodrošinātu, ka bankas regulāri informē iestādes un tirgus par savas darbības restrukturizācijā sasniegto;

| k) | nodrošināt tādu pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanu, kuri veicina kooperatīvo kredītu nozares dzīvotspēju, kad ir izveidots tiesiskais regulējums jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvalda valsts daļu šajā sektorā; un |
| --- | --- |

k)

nodrošināt tādu pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanu, kuri veicina kooperatīvo kredītu nozares dzīvotspēju, kad ir izveidots tiesiskais regulējums jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvalda valsts daļu šajā sektorā; un

| l) | nodrošināt pārvaldības direktīvas pārskatīšanu, kas – starp citiem jautājumiem – noteiks sadarbību starp banku iekšējās revīzijas struktūrām un banku uzraugiem.”; |
| --- | --- |

l)

nodrošināt pārvaldības direktīvas pārskatīšanu, kas – starp citiem jautājumiem – noteiks sadarbību starp banku iekšējās revīzijas struktūrām un banku uzraugiem.”;

| 2) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “7.   Kipras iestādes 2014. gadā pilnībā īsteno 2014. gada budžeta likumā ietvertos pastāvīgos pasākumus, kas sasniedz vismaz EUR 270 miljonus. Tās arī nodrošina kopš 2012. gada decembra pieņemto konsolidācijas pasākumu pilnīgu īstenošanu.”; |
| --- | --- |

2)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Kipras iestādes 2014. gadā pilnībā īsteno 2014. gada budžeta likumā ietvertos pastāvīgos pasākumus, kas sasniedz vismaz EUR 270 miljonus. Tās arī nodrošina kopš 2012. gada decembra pieņemto konsolidācijas pasākumu pilnīgu īstenošanu.”;

| 3) | iekļauj šādu punktu:
  “7.a   Fiskālajā politikā 2015.–2016. gadā Kipras iestādes cenšas sasniegt vispārējās valdības bilanci atbilstīgi korekcijai, ievērojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (EDP) ieteikumus.”; |
| --- | --- |

3)

iekļauj šādu punktu:

“7.a   Fiskālajā politikā 2015.–2016. gadā Kipras iestādes cenšas sasniegt vispārējās valdības bilanci atbilstīgi korekcijai, ievērojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (EDP) ieteikumus.”;

| 4) | panta 8. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | ja vajadzīgs, vispārējās un publiskā sektora pensiju sistēmas turpmākas reformas, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa dzīvotspēju, vienlaikus risinot pensiju piemērotības jautājumu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

panta 8. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

ja vajadzīgs, vispārējās un publiskā sektora pensiju sistēmas turpmākas reformas, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa dzīvotspēju, vienlaikus risinot pensiju piemērotības jautājumu;”;

| b) | punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | programmas izstrāde ar mērķi panākt valstij pilnībā un daļēji piederošu uzņēmumu stabilu korporatīvās pārvaldības sistēmu, kā arī privatizācijas plāna īstenošana, lai palīdzētu uzlabot ekonomikas efektivitāti un atjaunotu parāda stabilitāti;”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

programmas izstrāde ar mērķi panākt valstij pilnībā un daļēji piederošu uzņēmumu stabilu korporatīvās pārvaldības sistēmu, kā arī privatizācijas plāna īstenošana, lai palīdzētu uzlabot ekonomikas efektivitāti un atjaunotu parāda stabilitāti;”;

| 5) | panta 10. līdz 13. punktu aizstāj ar šādiem:
  “10.   Kipra nodrošina, ka tiek īstenoti pieņemtie pasākumi, lai novērstu konstatētos trūkumus tās aktivizācijas politikā. Kipra nekavējoties rīkojas, lai radītu iespējas jauniešiem un uzlabotu viņu nodarbināmības izredzes saskaņā ar Padomes ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (4). Jauniešiem paredzēto pasākumu veids, pārvaldība un īstenošana iekļaujas plašākā darba tirgū iesaistīšanas stratēģiju sistēmā un ir saskaņā ar sociālās labklājības sistēmas reformu un pieņemtajiem budžeta mērķiem.
  11.   Kipra ir gatava pieņemt turpmākus nepieciešamus grozījumus konkrētu nozaru tiesību aktos, lai pilnībā īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK (5). Kipras iestādes turpina uzlabot reglamentēto profesiju darbību. Tiek uzlabots konkurences regulējums, uzlabojot kompetentās konkurences iestādes darbību un nostiprinot valsts regulatīvo iestāžu neatkarību un pilnvaras.
  12.   Kipra nodrošina to, ka tiek novērsta kavēšanās īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanā, veic pasākumus, lai paātrinātu šķēršļu likvidēšanu īpašumtiesības apliecinošu dokumentu nodošanas procesā nekustamā īpašuma iegādes gadījumā, kā arī nosaka termiņus ēku sertifikātu un īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanai.
  13.   Kipra groza noteikumus par ieķīlāta īpašuma piespiedu pārdošanu un atļauj organizēt privātas izsoles iespējami īsā laikā. Tā paātrina lietu izskatīšanu tiesā un nodrošina tiesā vēl neizskatīto lietu izskatīšanu līdz programmas darbības beigām. Kipra veic pasākumus, lai stiprinātu tās tūrisma nozares konkurētspēju, īstenojot konkrēto rīcības plānu, kas ļautu sasniegt noteiktos kvantitatīvos mērķus, kuri inter alia iekļauti pārskatītajā Tūrisma stratēģijā 2011.–2015. gadam. Kipra īsteno gaisa pārvadājumu stratēģiju, kā rezultātā tiek pielāgota Kipras aviācijas ārpolitika, ņemot vērā ES aviācijas ārpolitiku un ES aviācijas nolīgumus, vienlaikus nodrošinot pietiekamu gaisa satiksmi. |
| --- | --- |

5)

panta 10. līdz 13. punktu aizstāj ar šādiem:

“10.   Kipra nodrošina, ka tiek īstenoti pieņemtie pasākumi, lai novērstu konstatētos trūkumus tās aktivizācijas politikā. Kipra nekavējoties rīkojas, lai radītu iespējas jauniešiem un uzlabotu viņu nodarbināmības izredzes saskaņā ar Padomes ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (4). Jauniešiem paredzēto pasākumu veids, pārvaldība un īstenošana iekļaujas plašākā darba tirgū iesaistīšanas stratēģiju sistēmā un ir saskaņā ar sociālās labklājības sistēmas reformu un pieņemtajiem budžeta mērķiem.

11.   Kipra ir gatava pieņemt turpmākus nepieciešamus grozījumus konkrētu nozaru tiesību aktos, lai pilnībā īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK (5). Kipras iestādes turpina uzlabot reglamentēto profesiju darbību. Tiek uzlabots konkurences regulējums, uzlabojot kompetentās konkurences iestādes darbību un nostiprinot valsts regulatīvo iestāžu neatkarību un pilnvaras.

12.   Kipra nodrošina to, ka tiek novērsta kavēšanās īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanā, veic pasākumus, lai paātrinātu šķēršļu likvidēšanu īpašumtiesības apliecinošu dokumentu nodošanas procesā nekustamā īpašuma iegādes gadījumā, kā arī nosaka termiņus ēku sertifikātu un īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanai.

13.   Kipra groza noteikumus par ieķīlāta īpašuma piespiedu pārdošanu un atļauj organizēt privātas izsoles iespējami īsā laikā. Tā paātrina lietu izskatīšanu tiesā un nodrošina tiesā vēl neizskatīto lietu izskatīšanu līdz programmas darbības beigām. Kipra veic pasākumus, lai stiprinātu tās tūrisma nozares konkurētspēju, īstenojot konkrēto rīcības plānu, kas ļautu sasniegt noteiktos kvantitatīvos mērķus, kuri inter alia iekļauti pārskatītajā Tūrisma stratēģijā 2011.–2015. gadam. Kipra īsteno gaisa pārvadājumu stratēģiju, kā rezultātā tiek pielāgota Kipras aviācijas ārpolitika, ņemot vērā ES aviācijas ārpolitiku un ES aviācijas nolīgumus, vienlaikus nodrošinot pietiekamu gaisa satiksmi.

| 6) | panta 14. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | visaptverošu redzējumu attiecībā uz pārstrukturētās enerģētikas un gāzes nozares regulējumu un tirgus organizāciju, ietverot atbilstīgu tirdzniecības regulējumu gāzes piegādēm jūrā, kas vērsts uz to, lai maksimāli palielinātu ieņēmumus; un”; |
| --- | --- | --- |

6)

panta 14. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

visaptverošu redzējumu attiecībā uz pārstrukturētās enerģētikas un gāzes nozares regulējumu un tirgus organizāciju, ietverot atbilstīgu tirdzniecības regulējumu gāzes piegādēm jūrā, kas vērsts uz to, lai maksimāli palielinātu ieņēmumus; un”;

| 7) | panta 15. punktu aizstāj ar šādu:
  “15.   Kipra iesniedz Komisijai atjauninātu pieprasījumu pēc tehniskās palīdzības programmas darbības laikā. Pieprasījumā norāda un konkretizē tehniskās palīdzības vai konsultāciju jomas, kuras Kipras iestādes uzskata par būtiski svarīgām tās makroekonomikas korekciju programmas īstenošanai.”; |
| --- | --- |

7)

panta 15. punktu aizstāj ar šādu:

“15.   Kipra iesniedz Komisijai atjauninātu pieprasījumu pēc tehniskās palīdzības programmas darbības laikā. Pieprasījumā norāda un konkretizē tehniskās palīdzības vai konsultāciju jomas, kuras Kipras iestādes uzskata par būtiski svarīgām tās makroekonomikas korekciju programmas īstenošanai.”;

| 8) | pievieno šādu punktu:
  “16.   Izstrādājot visaptverošu un saskaņotu izaugsmes stratēģiju, kas ļautu sākt strauju ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu, Kipra iekļauj to savā valsts institucionālajā struktūrā, paredzot papildu devumu notiekošajai valsts pārvaldes un publisko finanšu pārvaldības reformai, citām saistībām Kipras makroekonomikas korekciju programmā un attiecīgām Savienības iniciatīvām, ņemot vērā Partnerības nolīgumu Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanai.” |
| --- | --- |

8)

pievieno šādu punktu:

“16.   Izstrādājot visaptverošu un saskaņotu izaugsmes stratēģiju, kas ļautu sākt strauju ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu, Kipra iekļauj to savā valsts institucionālajā struktūrā, paredzot papildu devumu notiekošajai valsts pārvaldes un publisko finanšu pārvaldības reformai, citām saistībām Kipras makroekonomikas korekciju programmā un attiecīgām Savienības iniciatīvām, ņemot vērā Partnerības nolīgumu Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanai.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Briselē, 2014. gada 24. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. TSAFTARIS

---

(1)  OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2013/236/ES (2013. gada 25. aprīlis), kas adresēts Kiprai, par konkrētiem pasākumiem finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai (OV L 141, 28.5.2013., 32. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas lēmums 2013/463/ES (2013. gada 13. septembris), ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Lēmumu 2013/236/ES (OV L 250, 20.9.2013., 40. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2013. gada 22. aprīlis) par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.).”;

5

---

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/43

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 24. marts),

ar ko izveido NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

(2014/170/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 33. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas iesniegto priekšlikumu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz valstīm, kurām noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no nesadarbīgu valstu saraksta, nesadarbīgu valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz valstīm, kurām noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no nesadarbīgu valstu saraksta, nesadarbīgu valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisija ar 2012. gada 15. novembra lēmumu (2) (“2012. gada 15. novembra lēmums”) astoņām trešām valstīm paziņoja par iespējamību, ka tās var noteikt par trešām valstīm, ko Komisija uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisija ar 2012. gada 15. novembra lēmumu (2) (“2012. gada 15. novembra lēmums”) astoņām trešām valstīm paziņoja par iespējamību, ka tās var noteikt par trešām valstīm, ko Komisija uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm.

| (4) | Komisija 2012. gada 15. novembra lēmumā iekļāva informāciju par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija šāda statusa noteikšanas pamatā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2012. gada 15. novembra lēmumā iekļāva informāciju par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija šāda statusa noteikšanas pamatā.

| (5) | Arī 2012. gada 15. novembrī Komisija ar atsevišķām vēstulēm informēja minētās astoņas trešās valstis par to, ka tā apsver iespēju tām noteikt nesadarbīgu trešo valstu statusu. |
| --- | --- |

(5)

Arī 2012. gada 15. novembrī Komisija ar atsevišķām vēstulēm informēja minētās astoņas trešās valstis par to, ka tā apsver iespēju tām noteikt nesadarbīgu trešo valstu statusu.

| (6) | Komisija minētajās vēstulēs uzsvēra, ka, lai izvairītos no tāda statusa noteikšanas un iekļaušanas oficiālajā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, kā paredzēts NNN zvejas regulas 31. un 33. pantā, attiecīgās trešās valstis tiek aicinātas, cieši sadarbojoties ar Komisiju, izveidot rīcības plānu, lai labotu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus. |
| --- | --- |

(6)

Komisija minētajās vēstulēs uzsvēra, ka, lai izvairītos no tāda statusa noteikšanas un iekļaušanas oficiālajā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, kā paredzēts NNN zvejas regulas 31. un 33. pantā, attiecīgās trešās valstis tiek aicinātas, cieši sadarbojoties ar Komisiju, izveidot rīcības plānu, lai labotu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus.

| (7) | Rezultātā Komisija aicināja attiecīgās astoņas trešās valstis: i) veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu Komisijas ierosinātajos rīcības plānos iekļautās darbības; ii) novērtēt Komisijas ierosinātajos rīcības plānos iekļauto darbību īstenošanu; un iii) ik pēc sešiem mēnešiem sūtīt Komisijai detalizētus ziņojumus, kuros novērtēta katra veiktā darbība, cita starpā, attiecībā uz valstu individuālo un/vai vispārējo efektivitāti, lai nodrošinātu pilnībā atbilstošu zivsaimniecības kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

(7)

Rezultātā Komisija aicināja attiecīgās astoņas trešās valstis: i) veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu Komisijas ierosinātajos rīcības plānos iekļautās darbības; ii) novērtēt Komisijas ierosinātajos rīcības plānos iekļauto darbību īstenošanu; un iii) ik pēc sešiem mēnešiem sūtīt Komisijai detalizētus ziņojumus, kuros novērtēta katra veiktā darbība, cita starpā, attiecībā uz valstu individuālo un/vai vispārējo efektivitāti, lai nodrošinātu pilnībā atbilstošu zivsaimniecības kontroles sistēmu.

| (8) | Attiecīgajām astoņām trešām valstīm tika dota iespēja sniegt rakstisku atbildi uz 2012. gada 15. novembra lēmumā skaidri norādītajiem jautājumiem, kā arī citu būtisku informāciju, kas tām ļautu iesniegt pierādījumus, lai atspēkotu vai papildinātu 2012. gada 15. novembra lēmumā iekļautos faktus vai attiecīgā gadījumā izveidotu rīcības plānu un pasākumus situācijas uzlabošanai. Attiecīgajām astoņām valstīm tika apstiprināts, ka tām ir tiesības lūgt vai sniegt papildu informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgajām astoņām trešām valstīm tika dota iespēja sniegt rakstisku atbildi uz 2012. gada 15. novembra lēmumā skaidri norādītajiem jautājumiem, kā arī citu būtisku informāciju, kas tām ļautu iesniegt pierādījumus, lai atspēkotu vai papildinātu 2012. gada 15. novembra lēmumā iekļautos faktus vai attiecīgā gadījumā izveidotu rīcības plānu un pasākumus situācijas uzlabošanai. Attiecīgajām astoņām valstīm tika apstiprināts, ka tām ir tiesības lūgt vai sniegt papildu informāciju.

| (9) | Komisija 2012. gada 15. novembrī ar attiecīgajām astoņām trešām valstīm uzsāka dialoga procesu un uzsvēra, ka seši mēneši, pēc Komisijas domām, ir pietiekami ilgs periods, lai šajā jautājumā panāktu vienošanos. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2012. gada 15. novembrī ar attiecīgajām astoņām trešām valstīm uzsāka dialoga procesu un uzsvēra, ka seši mēneši, pēc Komisijas domām, ir pietiekami ilgs periods, lai šajā jautājumā panāktu vienošanos.

| (10) | Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Attiecīgo astoņu valstu mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko tās iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā. Attiecīgās astoņas valstis tika mutiski vai rakstiski informētas par Komisijas apsvērumiem. |
| --- | --- |

(10)

Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Attiecīgo astoņu valstu mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko tās iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā. Attiecīgās astoņas valstis tika mutiski vai rakstiski informētas par Komisijas apsvērumiem.

| (11) | Ar 2013. gada 26. novembra Īstenošanas lēmumu (3) (“2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmums”) Komisijas noteica Belizu, Kambodžas Karalisti un Gvinejas Republiku par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Saskaņā ar NNN zvejas regulu Komisija norādīja iemeslus, kuru dēļ tā uzskata, ka minētās trešās valstis nav izpildījušas savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstīm, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(11)

Ar 2013. gada 26. novembra Īstenošanas lēmumu (3) (“2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmums”) Komisijas noteica Belizu, Kambodžas Karalisti un Gvinejas Republiku par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Saskaņā ar NNN zvejas regulu Komisija norādīja iemeslus, kuru dēļ tā uzskata, ka minētās trešās valstis nav izpildījušas savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstīm, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (12) | Tādēļ saistībā ar NNN zvejas regulas īstenošanu un kā rezultāts izmeklēšanas un dialoga procedūrām, kas tika veiktas saskaņā ar NNN zvejas regulā noteiktajām materiālajām un procedūras prasībām, būtu jāpieņem Padomes Īstenošanas lēmums, ar ko Beliza, Kambodžas Karaliste un Gvinejas Republika tiek iekļautas NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā. Minētās izmeklēšanas un dialoga procedūras, tostarp sarakste un rīkotās sanāksmes, kā arī 2012. gada 15. novembra lēmums un 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmums, ir šā lēmuma pamats, un attiecīgie iemesli ir tie paši. No šā lēmuma, ar ko Beliza, Kambodžas Karaliste un Gvinejas Republika tiek iekļautas NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, būtu jāizriet sekām, kas norādītas NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ saistībā ar NNN zvejas regulas īstenošanu un kā rezultāts izmeklēšanas un dialoga procedūrām, kas tika veiktas saskaņā ar NNN zvejas regulā noteiktajām materiālajām un procedūras prasībām, būtu jāpieņem Padomes Īstenošanas lēmums, ar ko Beliza, Kambodžas Karaliste un Gvinejas Republika tiek iekļautas NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā. Minētās izmeklēšanas un dialoga procedūras, tostarp sarakste un rīkotās sanāksmes, kā arī 2012. gada 15. novembra lēmums un 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmums, ir šā lēmuma pamats, un attiecīgie iemesli ir tie paši. No šā lēmuma, ar ko Beliza, Kambodžas Karaliste un Gvinejas Republika tiek iekļautas NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, būtu jāizriet sekām, kas norādītas NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (13) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 34. panta 1. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu svītro trešo valsti no nesadarbīgu trešo valstu saraksta, ja attiecīgā trešā valsts pierāda, ka situācija, kas bija par pamatu tās iekļaušanai sarakstā, ir izlabota. Pieņemot lēmumu par svītrošanu no saraksta, ņems vērā arī to, vai attiecīgās nesadarbīgās trešās valstis ir veikušas konkrētus pasākumus, kuru rezultātā tiktu panākta noturīga situācijas uzlabošanās. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 34. panta 1. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu svītro trešo valsti no nesadarbīgu trešo valstu saraksta, ja attiecīgā trešā valsts pierāda, ka situācija, kas bija par pamatu tās iekļaušanai sarakstā, ir izlabota. Pieņemot lēmumu par svītrošanu no saraksta, ņems vērā arī to, vai attiecīgās nesadarbīgās trešās valstis ir veikušas konkrētus pasākumus, kuru rezultātā tiktu panākta noturīga situācijas uzlabošanās.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ BELIZU

| (14) | Komisija 2012. gada 15. novembrī Belizai saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu paziņoja, ka tā apsver iespēju Belizu noteikt par nesadarbīgu trešo valsti, un aicināja Belizu, cieši sadarbojoties ar tās dienestiem, izveidot rīcības plānu, lai labotu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus. Laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2013. gada augustam Beliza rakstveidā darīja zināmu savu viedokli un tikās ar Komisiju, lai pārrunātu šo jautājumu. Komisija Belizai rakstveidā sniedza būtisko informāciju. Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko Beliza iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā, turklāt Beliza tika mutiski vai rakstiski informēta par Komisijas apsvērumiem. Komisija uzskatīja, ka Beliza nav pietiekami risinājusi 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos problemātiskos jautājumus un novērsusi trūkumus. Turklāt Komisija secināja, ka nav pilnībā īstenoti Belizas iesniegtajā rīcības plānā ierosinātie pasākumi. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2012. gada 15. novembrī Belizai saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu paziņoja, ka tā apsver iespēju Belizu noteikt par nesadarbīgu trešo valsti, un aicināja Belizu, cieši sadarbojoties ar tās dienestiem, izveidot rīcības plānu, lai labotu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus. Laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2013. gada augustam Beliza rakstveidā darīja zināmu savu viedokli un tikās ar Komisiju, lai pārrunātu šo jautājumu. Komisija Belizai rakstveidā sniedza būtisko informāciju. Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko Beliza iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā, turklāt Beliza tika mutiski vai rakstiski informēta par Komisijas apsvērumiem. Komisija uzskatīja, ka Beliza nav pietiekami risinājusi 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos problemātiskos jautājumus un novērsusi trūkumus. Turklāt Komisija secināja, ka nav pilnībā īstenoti Belizas iesniegtajā rīcības plānā ierosinātie pasākumi.

3.   NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA PIEMĒROŠANA BELIZAI

| (15) | Komisija 2012. gada 15. novembra lēmumā analizēja Belizas pienākumus un novērtēja Belizas kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts starptautisko pienākumu izpildi. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. Komisija pārskatīja Belizas saistību izpildi atbilstīgi 2012. gada 15. novembra lēmuma secinājumiem un, ņemot vērā attiecīgo informāciju, ko par to sniegusi Beliza, ierosinātajam rīcības plānam, kā arī pasākumiem, kas veikti situācijas uzlabošanai. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2012. gada 15. novembra lēmumā analizēja Belizas pienākumus un novērtēja Belizas kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts starptautisko pienākumu izpildi. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. Komisija pārskatīja Belizas saistību izpildi atbilstīgi 2012. gada 15. novembra lēmuma secinājumiem un, ņemot vērā attiecīgo informāciju, ko par to sniegusi Beliza, ierosinātajam rīcības plānam, kā arī pasākumiem, kas veikti situācijas uzlabošanai.

| (16) | Galvenie trūkumi, kurus Komisija norādīja ierosinātajā rīcības plānā, bija saistīti ar vairākiem neveiksmīgiem centieniem īstenot starptautisko tiesību aktu saistības, jo īpaši saistībā ar to, ka netika pieņemts atbilstīgs tiesiskais regulējums, atbilstīgas un efektīvas uzraudzības trūkumu, kontroles un pārbaudes sistēmas trūkumu, stingras sankciju sistēmas trūkumu, un ar nozvejas sertifikācijas sistēmas neatbilstīgu īstenošanu. Citi norādītie trūkumi ir vispārēji saistīti ar starptautisko saistību izpildi, tostarp reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) ieteikumiem un rezolūcijām un kuģu reģistrācijas noteikumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tika norādīts, ka netiek ievēroti arī attiecīgo iestāžu sniegtie ieteikumi un rezolūcijas, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskais plāns nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanai (IPOA-UN). Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju neievērošana tika uzskatīta vien par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(16)

Galvenie trūkumi, kurus Komisija norādīja ierosinātajā rīcības plānā, bija saistīti ar vairākiem neveiksmīgiem centieniem īstenot starptautisko tiesību aktu saistības, jo īpaši saistībā ar to, ka netika pieņemts atbilstīgs tiesiskais regulējums, atbilstīgas un efektīvas uzraudzības trūkumu, kontroles un pārbaudes sistēmas trūkumu, stingras sankciju sistēmas trūkumu, un ar nozvejas sertifikācijas sistēmas neatbilstīgu īstenošanu. Citi norādītie trūkumi ir vispārēji saistīti ar starptautisko saistību izpildi, tostarp reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) ieteikumiem un rezolūcijām un kuģu reģistrācijas noteikumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tika norādīts, ka netiek ievēroti arī attiecīgo iestāžu sniegtie ieteikumi un rezolūcijas, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskais plāns nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanai (IPOA-UN). Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju neievērošana tika uzskatīta vien par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem.

| (17) | Komisija 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumā noteica Belizu par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar NNN zvejas regulu. |
| --- | --- |

(17)

Komisija 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumā noteica Belizu par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar NNN zvejas regulu.

| (18) | Ņemot vērā iespējamos ierobežojumus, kuri Belizu skar kā jaunattīstības valsti, jāpiebilst, ka Belizas vispārējais attīstības līmenis neietekmē tās īpašo attīstības statusu un vispārējo sniegumu zivsaimniecības jomā. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā iespējamos ierobežojumus, kuri Belizu skar kā jaunattīstības valsti, jāpiebilst, ka Belizas vispārējais attīstības līmenis neietekmē tās īpašo attīstības statusu un vispārējo sniegumu zivsaimniecības jomā.

| (19) | Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmumu un 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumu un dialoga procesu ar Belizu, kurā piedalījās Komisija, un tā rezultātu, var secināt, ka Belizas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) 91., 94., 117. un 118. pantu, ANO Nolīguma par zivju krājumiem (UNFSA) 18., 19. un 20. pantu un FAO atbilstības nolīguma II panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmumu un 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumu un dialoga procesu ar Belizu, kurā piedalījās Komisija, un tā rezultātu, var secināt, ka Belizas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) 91., 94., 117. un 118. pantu, ANO Nolīguma par zivju krājumiem (UNFSA) 18., 19. un 20. pantu un FAO atbilstības nolīguma II panta 8. punktu.

| (20) | Tādējādi Beliza nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga valstij, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju, un tā tādēļ būtu jāiekļauj Savienības nesadarbīgu trešo valstu sarakstā. |
| --- | --- |

(20)

Tādējādi Beliza nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga valstij, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju, un tā tādēļ būtu jāiekļauj Savienības nesadarbīgu trešo valstu sarakstā.

4.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ KAMBODŽAS KARALISTI

| (21) | Komisija 2012. gada 15. novembrī Kambodžas Karalistei (“Kambodža”) saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu paziņoja, ka tā apsver iespēju Kambodžu noteikt par nesadarbīgu trešo valsti, un aicināja Kambodžu, cieši sadarbojoties ar tās dienestiem, izveidot rīcības plānu, lai labotu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus. Laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2013. gada jūnijam Kambodža rakstveidā darīja zināmu savu viedokli un tikās ar Komisiju, lai pārrunātu šo jautājumu. Komisija Kambodžai rakstveidā sniedza būtisko informāciju. Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko Kambodža iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā, turklāt Kambodža tika mutiski vai rakstiski informēta par Komisijas apsvērumiem. Komisija uzskatīja, ka Kambodža nav pietiekami risinājusi 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos problemātiskos jautājumus un novērsusi trūkumus. Turklāt Komisija secināja, ka nav pilnībā īstenoti Kambodžas iesniegtajā rīcības plānā ierosinātie pasākumi. |
| --- | --- |

(21)

Komisija 2012. gada 15. novembrī Kambodžas Karalistei (“Kambodža”) saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu paziņoja, ka tā apsver iespēju Kambodžu noteikt par nesadarbīgu trešo valsti, un aicināja Kambodžu, cieši sadarbojoties ar tās dienestiem, izveidot rīcības plānu, lai labotu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus. Laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2013. gada jūnijam Kambodža rakstveidā darīja zināmu savu viedokli un tikās ar Komisiju, lai pārrunātu šo jautājumu. Komisija Kambodžai rakstveidā sniedza būtisko informāciju. Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko Kambodža iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā, turklāt Kambodža tika mutiski vai rakstiski informēta par Komisijas apsvērumiem. Komisija uzskatīja, ka Kambodža nav pietiekami risinājusi 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos problemātiskos jautājumus un novērsusi trūkumus. Turklāt Komisija secināja, ka nav pilnībā īstenoti Kambodžas iesniegtajā rīcības plānā ierosinātie pasākumi.

5.   NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA PIEMĒROŠANA KAMBODŽAI

| (22) | Komisija 2012. gada 15. novembra lēmumā analizēja Kambodžas pienākumus un novērtēja Kambodžas kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts starptautisko pienākumu izpildi. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. Komisija pārskatīja Kambodžas saistību izpildi atbilstīgi 2012. gada 15. novembra lēmuma secinājumiem un ievērojot ierosināto rīcības plānu, kas tika sīkāk izstrādāts ar Kambodžas sniegto attiecīgo informāciju. |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2012. gada 15. novembra lēmumā analizēja Kambodžas pienākumus un novērtēja Kambodžas kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts starptautisko pienākumu izpildi. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. Komisija pārskatīja Kambodžas saistību izpildi atbilstīgi 2012. gada 15. novembra lēmuma secinājumiem un ievērojot ierosināto rīcības plānu, kas tika sīkāk izstrādāts ar Kambodžas sniegto attiecīgo informāciju.

| (23) | Galvenie trūkumi, kurus Komisija norādīja ierosinātajā rīcības plānā, bija saistīti ar vairākiem neveiksmīgiem centieniem īstenot starptautisko tiesību aktu saistības, jo īpaši saistībā ar to, ka netika pieņemts atbilstīgs tiesiskais regulējums, atbilstīgas un efektīvas uzraudzības trūkumu, kontroles un pārbaudes sistēmas trūkumu un ar stingras sankciju sistēmas trūkumu. Citi norādītie trūkumi ir vispārēji saistīti ar starptautisko saistību un kuģu reģistrācijas noteikumu izpildi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tika norādīts, ka netiek ievēroti arī attiecīgo iestāžu sniegtie ieteikumi un rezolūcijas, piemēram, IPOA-UN. Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju neievērošana tika uzskatīta vien par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(23)

Galvenie trūkumi, kurus Komisija norādīja ierosinātajā rīcības plānā, bija saistīti ar vairākiem neveiksmīgiem centieniem īstenot starptautisko tiesību aktu saistības, jo īpaši saistībā ar to, ka netika pieņemts atbilstīgs tiesiskais regulējums, atbilstīgas un efektīvas uzraudzības trūkumu, kontroles un pārbaudes sistēmas trūkumu un ar stingras sankciju sistēmas trūkumu. Citi norādītie trūkumi ir vispārēji saistīti ar starptautisko saistību un kuģu reģistrācijas noteikumu izpildi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tika norādīts, ka netiek ievēroti arī attiecīgo iestāžu sniegtie ieteikumi un rezolūcijas, piemēram, IPOA-UN. Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju neievērošana tika uzskatīta vien par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem.

| (24) | Komisija 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumā noteica Kambodžu par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar NNN zvejas regulu. |
| --- | --- |

(24)

Komisija 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumā noteica Kambodžu par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar NNN zvejas regulu.

| (25) | Ņemot vērā iespējamos ierobežojumus, kuri Kambodžu skar kā jaunattīstības valsti, jāpiebilst, ka Kambodžas vispārējais attīstības līmenis neietekmē tās īpašo attīstības statusu un vispārējo sniegumu zivsaimniecības jomā. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā iespējamos ierobežojumus, kuri Kambodžu skar kā jaunattīstības valsti, jāpiebilst, ka Kambodžas vispārējais attīstības līmenis neietekmē tās īpašo attīstības statusu un vispārējo sniegumu zivsaimniecības jomā.

| (26) | Kambodžas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu UNCLOS 91. un 94. pantu. Tiek atgādināts, ka nav būtiski, vai Kambodža ir faktiski ratificējusi UNCLOS, jo tās noteikumi par kuģošanu atklātā jūrā (UNCLOS 86.–115. pants) ir atzīti par starptautiskajām paražu tiesībām. Turklāt minētie noteikumi kodificē iepriekš pastāvējušās starptautiskās paražu tiesības un gandrīz burtiski pārņem formulējumu, kas izmantots Konvencijā par atklāto jūru un Konvencijā par teritoriālo jūru un tai piegulošo zonu, kam abām Kambodža ir pievienojusies un ko tā ir ratificējusi. |
| --- | --- |

(26)

Kambodžas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu UNCLOS 91. un 94. pantu. Tiek atgādināts, ka nav būtiski, vai Kambodža ir faktiski ratificējusi UNCLOS, jo tās noteikumi par kuģošanu atklātā jūrā (UNCLOS 86.–115. pants) ir atzīti par starptautiskajām paražu tiesībām. Turklāt minētie noteikumi kodificē iepriekš pastāvējušās starptautiskās paražu tiesības un gandrīz burtiski pārņem formulējumu, kas izmantots Konvencijā par atklāto jūru un Konvencijā par teritoriālo jūru un tai piegulošo zonu, kam abām Kambodža ir pievienojusies un ko tā ir ratificējusi.

| (27) | Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmumu un 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumu un dialoga procesu ar Kambodžu, kurā piedalījās Komisija, un tā rezultātu, var secināt, ka Kambodžas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu UNCLOS 91. un 94. pantu. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmumu un 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumu un dialoga procesu ar Kambodžu, kurā piedalījās Komisija, un tā rezultātu, var secināt, ka Kambodžas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu UNCLOS 91. un 94. pantu.

| (28) | Tādējādi Kambodža nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga valstij, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju, un tā tādēļ būtu jāiekļauj Savienības nesadarbīgu trešo valstu sarakstā. |
| --- | --- |

(28)

Tādējādi Kambodža nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga valstij, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju, un tā tādēļ būtu jāiekļauj Savienības nesadarbīgu trešo valstu sarakstā.

6.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ GVINEJAS REPUBLIKU

| (29) | Komisija 2012. gada 15. novembrī Gvinejas Republikai (“Gvineja”) saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu paziņoja, ka tā apsver iespēju Gvineju noteikt par nesadarbīgu trešo valsti, un aicināja Gvineju, cieši sadarbojoties ar tās dienestiem, izveidot rīcības plānu, lai labotu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus. Laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2013. gada jūlijam Gvineja rakstveidā darīja zināmu savu viedokli un tikās ar Komisiju, lai pārrunātu šo jautājumu. Komisija Gvinejai rakstveidā sniedza būtisko informāciju. Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko Gvineja iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā, turklāt Gvineja tika mutiski vai rakstiski informēta par Komisijas apsvērumiem. Komisija uzskatīja, ka Gvineja nav pietiekami risinājusi 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos problemātiskos jautājumus un novērsusi trūkumus. Turklāt Komisija secināja, ka nav pilnībā īstenoti arī Gvinejas iesniegtajā rīcības plānā ierosinātie pasākumi. |
| --- | --- |

(29)

Komisija 2012. gada 15. novembrī Gvinejas Republikai (“Gvineja”) saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu paziņoja, ka tā apsver iespēju Gvineju noteikt par nesadarbīgu trešo valsti, un aicināja Gvineju, cieši sadarbojoties ar tās dienestiem, izveidot rīcības plānu, lai labotu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus. Laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2013. gada jūlijam Gvineja rakstveidā darīja zināmu savu viedokli un tikās ar Komisiju, lai pārrunātu šo jautājumu. Komisija Gvinejai rakstveidā sniedza būtisko informāciju. Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko Gvineja iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā, turklāt Gvineja tika mutiski vai rakstiski informēta par Komisijas apsvērumiem. Komisija uzskatīja, ka Gvineja nav pietiekami risinājusi 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos problemātiskos jautājumus un novērsusi trūkumus. Turklāt Komisija secināja, ka nav pilnībā īstenoti arī Gvinejas iesniegtajā rīcības plānā ierosinātie pasākumi.

7.   NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA PIEMĒROŠANA GVINEJAI

| (30) | Komisija 2012. gada 15. novembra lēmumā analizēja Gvinejas pienākumus un novērtēja Gvinejas kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts starptautisko pienākumu izpildi. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. Komisija pārskatīja Gvinejas saistību izpildi atbilstīgi 2012. gada 15. novembra lēmuma secinājumiem un ievērojot ierosināto rīcības plānu, kas tika sīkāk izstrādāts ar Gvinejas sniegto attiecīgo informāciju. |
| --- | --- |

(30)

Komisija 2012. gada 15. novembra lēmumā analizēja Gvinejas pienākumus un novērtēja Gvinejas kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts starptautisko pienākumu izpildi. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. Komisija pārskatīja Gvinejas saistību izpildi atbilstīgi 2012. gada 15. novembra lēmuma secinājumiem un ievērojot ierosināto rīcības plānu, kas tika sīkāk izstrādāts ar Gvinejas sniegto attiecīgo informāciju.

| (31) | Galvenie trūkumi, kurus Komisija norādīja ierosinātajā rīcības plānā, bija saistīti ar vēl neīstenotām reformām, lai nodrošinātu savas zvejas flotes pietiekami adekvātu un efektīvu uzraudzību, valsts zivsaimniecības jomas tiesību aktu un noteikumu efektīvu īstenošanu, noteikumu īstenošanu, saucot pie atbildības un piemērojot sodu par konstatētajām NNN zvejas darbībām, pārbaužu un uzraudzības mehānismu pastiprināšanu, stingrāku sankciju sistēmu, kā arī kontroles un pārraudzības ziņā ar administratīvo spēju saskanīgu zivsaimniecības politiku. Citi norādītie trūkumi ir vispārēji saistīti ar starptautisko saistību izpildi, tostarp RZPO ieteikumiem un rezolūcijām un kuģu reģistrācijas noteikumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tika norādīts, ka netiek ievēroti arī attiecīgo iestāžu sniegtie ieteikumi un rezolūcijas, piemēram, IPOA-UN. Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju neievērošana tika uzskatīta vien par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(31)

Galvenie trūkumi, kurus Komisija norādīja ierosinātajā rīcības plānā, bija saistīti ar vēl neīstenotām reformām, lai nodrošinātu savas zvejas flotes pietiekami adekvātu un efektīvu uzraudzību, valsts zivsaimniecības jomas tiesību aktu un noteikumu efektīvu īstenošanu, noteikumu īstenošanu, saucot pie atbildības un piemērojot sodu par konstatētajām NNN zvejas darbībām, pārbaužu un uzraudzības mehānismu pastiprināšanu, stingrāku sankciju sistēmu, kā arī kontroles un pārraudzības ziņā ar administratīvo spēju saskanīgu zivsaimniecības politiku. Citi norādītie trūkumi ir vispārēji saistīti ar starptautisko saistību izpildi, tostarp RZPO ieteikumiem un rezolūcijām un kuģu reģistrācijas noteikumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tika norādīts, ka netiek ievēroti arī attiecīgo iestāžu sniegtie ieteikumi un rezolūcijas, piemēram, IPOA-UN. Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju neievērošana tika uzskatīta vien par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem.

| (32) | Komisija 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumā noteica Gvineju par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar NNN zvejas regulu. |
| --- | --- |

(32)

Komisija 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumā noteica Gvineju par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar NNN zvejas regulu.

| (33) | Ņemot vērā iespējamos ierobežojumus, kuri Gvineju skar kā jaunattīstības valsti, jāpiebilst, ka Gvinejas attīstības līmenis var ietekmēt tās īpašo attīstības statusu. Tomēr, ņemot vērā saistībā ar Gvineju konstatēto trūkumu būtību, Savienības un dalībvalstu sniegto palīdzību un situācijas uzlabošanas pasākumus, minētās valsts attīstības līmenis nevar izskaidrot Gvinejas kā karoga vai krasta valsts vispārējo sniegumu zivsaimniecības jomā un tās nepietiekamo rīcību, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā iespējamos ierobežojumus, kuri Gvineju skar kā jaunattīstības valsti, jāpiebilst, ka Gvinejas attīstības līmenis var ietekmēt tās īpašo attīstības statusu. Tomēr, ņemot vērā saistībā ar Gvineju konstatēto trūkumu būtību, Savienības un dalībvalstu sniegto palīdzību un situācijas uzlabošanas pasākumus, minētās valsts attīstības līmenis nevar izskaidrot Gvinejas kā karoga vai krasta valsts vispārējo sniegumu zivsaimniecības jomā un tās nepietiekamo rīcību, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (34) | Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmumu un 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumu un dialoga procesu ar Gvineju, kurā piedalījās Komisija, un tā rezultātu, var secināt, ka Gvinejas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga un krasta valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu UNCLOS 61., 62., 94., 117. un 118. pantu un UNFSA 18., 19. un 20. pantu. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmumu un 2013. gada 26. novembra īstenošanas lēmumu un dialoga procesu ar Gvineju, kurā piedalījās Komisija, un tā rezultātu, var secināt, ka Gvinejas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga un krasta valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu UNCLOS 61., 62., 94., 117. un 118. pantu un UNFSA 18., 19. un 20. pantu.

| (35) | Tādējādi Gvineja nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga un krasta valstij, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju, un tā tādēļ būtu jāiekļauj Savienības nesadarbīgu trešo valstu sarakstā. |
| --- | --- |

(35)

Tādējādi Gvineja nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga un krasta valstij, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju, un tā tādēļ būtu jāiekļauj Savienības nesadarbīgu trešo valstu sarakstā.

8.   NESADARBĪGU TREŠO VALSTU SARAKSTA IZVEIDE

| (36) | Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus par Belizu, Kambodžu un Gvineju, minētās valstis būtu jāiekļauj nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, ko paredzēts izveidot saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus par Belizu, Kambodžu un Gvineju, minētās valstis būtu jāiekļauj nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, ko paredzēts izveidot saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu.

| (37) | Rīcība attiecībā uz Belizu, Kambodžu un Gvineju tiek piemērota tādu pasākumu veidā, kas uzskaitīti NNN zvejas regulas 38. pantā. Importa aizliegums attiecas uz visiem krājumiem un sugām saskaņā ar NNN zvejas regulas 2. panta 8. punktā norādīto definīciju, jo šīs noteikšanas pamatā nav atbilstīgu pasākumu trūkums, kuri pieņemti saistībā ar NNN zveju, kas ietekmē konkrētus krājumus vai sugu. Saskaņā ar NNN zvejas regulas 2. panta 11. punkta definīciju “imports” ir zvejas produktu ievešana Savienības teritorijā, tostarp pārkraušanai citā kuģī tās teritorijā esošajās ostās. |
| --- | --- |

(37)

Rīcība attiecībā uz Belizu, Kambodžu un Gvineju tiek piemērota tādu pasākumu veidā, kas uzskaitīti NNN zvejas regulas 38. pantā. Importa aizliegums attiecas uz visiem krājumiem un sugām saskaņā ar NNN zvejas regulas 2. panta 8. punktā norādīto definīciju, jo šīs noteikšanas pamatā nav atbilstīgu pasākumu trūkums, kuri pieņemti saistībā ar NNN zveju, kas ietekmē konkrētus krājumus vai sugu. Saskaņā ar NNN zvejas regulas 2. panta 11. punkta definīciju “imports” ir zvejas produktu ievešana Savienības teritorijā, tostarp pārkraušanai citā kuģī tās teritorijā esošajās ostās.

| (38) | Jāatzīmē, ka NNN zveja cita starpā noplicina zivju krājumus, iznīcina jūras biotopus, apdraud jūras resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, izkropļo konkurenci, apdraud pārtikas nekaitīgumu, nostāda godprātīgus zvejniekus neizdevīgā situācijā un novājina piekrastes kopienas. Ņemot vērā ar NNN zveju saistīto problēmu apmēru, ir nepieciešams, ka Savienībai steidzami jāīsteno pasākumi attiecībā uz Belizu, Kambodžu un Gvineju kā nesadarbīgām valstīm. Saskaņā ar iepriekšminēto šim lēmumam būtu jāstājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(38)

Jāatzīmē, ka NNN zveja cita starpā noplicina zivju krājumus, iznīcina jūras biotopus, apdraud jūras resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, izkropļo konkurenci, apdraud pārtikas nekaitīgumu, nostāda godprātīgus zvejniekus neizdevīgā situācijā un novājina piekrastes kopienas. Ņemot vērā ar NNN zveju saistīto problēmu apmēru, ir nepieciešams, ka Savienībai steidzami jāīsteno pasākumi attiecībā uz Belizu, Kambodžu un Gvineju kā nesadarbīgām valstīm. Saskaņā ar iepriekšminēto šim lēmumam būtu jāstājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (39) | Ja Beliza, Kambodža vai Gvineja pierādīs, ka tās ir labojušas situāciju, kuras dēļ tās tika iekļautas sarakstā, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar NNN zvejas regulas 34. panta 1. punktu svītro attiecīgo valsti no nesadarbīgu trešo valstu saraksta. Pieņemot lēmumu par svītrošanu no saraksta, ņems vērā arī to, vai Beliza, Kambodža vai Gvineja ir veikušas konkrētus pasākumus, kuru rezultātā tiktu panākta noturīga situācijas uzlabošanās, |
| --- | --- |

(39)

Ja Beliza, Kambodža vai Gvineja pierādīs, ka tās ir labojušas situāciju, kuras dēļ tās tika iekļautas sarakstā, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar NNN zvejas regulas 34. panta 1. punktu svītro attiecīgo valsti no nesadarbīgu trešo valstu saraksta. Pieņemot lēmumu par svītrošanu no saraksta, ņems vērā arī to, vai Beliza, Kambodža vai Gvineja ir veikušas konkrētus pasākumus, kuru rezultātā tiktu panākta noturīga situācijas uzlabošanās,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā ir noteikts Savienības nesadarbīgu trešo valstu saraksts, kas paredzēts 33. pantā Regulā (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2014. gada 24. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. TSAFTARIS

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums (2012. gada 15. novembris) par to trešo valstu paziņošanu, kuras Komisija uzskata par tādām, kuras varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV C 354, 17.11.2012., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 26. novembris), ar ko paziņo trešās valstis, kuras Komisija uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV C 346, 27.11.2013., 2. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu saraksts

| | Beliza |
| --- | --- |

Beliza

| | Kambodžas Karaliste |
| --- | --- |

Kambodžas Karaliste

| | Gvinejas Republika |
| --- | --- |

Gvinejas Republika

---

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/48

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 24. marts),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Dānijas

(2014/171/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Dānijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

| (2) | Pēc Rikke EDSJÖ kundzes amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Rikke EDSJÖ kundzes amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Niels LINDBERG MADSEN kungs tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 24. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. TSAFTARIS

---

(1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.

1

---

Labojumi

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/49

---

Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2013/463/ES (2013. gada 13. septembris), ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Lēmumu 2013/236/ES

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 250, 2013. gada 20. septembris
  )

Visā tekstā terminu “pārvaldes iestāde” aizstāt ar terminu “iestāde” attiecīgā skaitlī un locījumā.

---

| 27.3.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/49

---

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 383/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 118, 2009. gada 13. maijs
  )

Satura rādītājā un 1. lappusē nosaukuma

tekstu:

“(..) dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam”

lasīt šādi:

“(..) dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam”.

---