# Az Európai Unió L 39/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 39 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. február 16. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 39

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. február 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/197 végrehajtási rendelete (2016. február 3.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Cochinilla de Canarias [OEM]) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/198 végrehajtási rendelete (2016. február 3.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Abricots rouges du Roussillon [OEM]) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/199 végrehajtási rendelete (2016. február 9.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Mojama de Isla Cristina [OFJ]) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/200 végrehajtási rendelete (2016. február 15.) az intézményekre vonatkozó tőkeáttételi mutató 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvánosságra hozatala tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  ) | 5 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/201 végrehajtási rendelete (2016. február 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 26 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/202 határozata (2016. február 12.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott EPA-bizottságban az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról | 28 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/203 határozata (2016. február 12.) az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontról (az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadások) | 36 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/204 határozata (2016. február 12.) az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontról (ultraszéles sáv) | 39 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/205 határozata (2016. február 12.) a Régiók Bizottságának az Osztrák Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről | 43 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/206 határozata (2016. február 12.) a Régiók Bizottságának az Osztrák Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről | 44 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2016/207 határozata (2016. február 15.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról | 45 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2016/208 határozata (2016. február 15.) az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2015/260 határozat módosításáról | 47 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/209 végrehajtási határozata (2016. február 12.) a városi területeken alkalmazott intelligens közlekedési rendszerek (ITS) tekintetében az európai szabványügyi szervekhez intézett, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet támogató szabványosítási felkérésről
  (az értesítés a C(2016) 808. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/210 ajánlása (2016. február 12.) az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről | 59 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/211 ajánlása (2016. február 12.) az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről | 60 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/212 ajánlása (2016. február 12.) az Európai Fejlesztési Alap (tizedik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről | 61 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/213 ajánlása (2016. február 12.) az Európai Fejlesztési Alap (tizenegyedik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről | 62 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/197 végrehajtási rendelete (2016. február 3.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Cochinilla de Canarias [OEM])

1

*

A Bizottság (EU) 2016/198 végrehajtási rendelete (2016. február 3.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Abricots rouges du Roussillon [OEM])

3

*

A Bizottság (EU) 2016/199 végrehajtási rendelete (2016. február 9.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Mojama de Isla Cristina [OFJ])

4

*

A Bizottság (EU) 2016/200 végrehajtási rendelete (2016. február 15.) az intézményekre vonatkozó tőkeáttételi mutató 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvánosságra hozatala tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  )

1

5

A Bizottság (EU) 2016/201 végrehajtási rendelete (2016. február 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

26

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2016/202 határozata (2016. február 12.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott EPA-bizottságban az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

28

*

A Tanács (EU) 2016/203 határozata (2016. február 12.) az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontról (az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadások)

36

*

A Tanács (EU) 2016/204 határozata (2016. február 12.) az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontról (ultraszéles sáv)

39

*

A Tanács (EU) 2016/205 határozata (2016. február 12.) a Régiók Bizottságának az Osztrák Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

43

*

A Tanács (EU) 2016/206 határozata (2016. február 12.) a Régiók Bizottságának az Osztrák Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

44

*

A Tanács (KKBP) 2016/207 határozata (2016. február 15.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról

45

*

A Tanács (KKBP) 2016/208 határozata (2016. február 15.) az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2015/260 határozat módosításáról

47

*

A Bizottság (EU) 2016/209 végrehajtási határozata (2016. február 12.) a városi területeken alkalmazott intelligens közlekedési rendszerek (ITS) tekintetében az európai szabványügyi szervekhez intézett, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet támogató szabványosítási felkérésről
  (az értesítés a C(2016) 808. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 808. számú dokumentummal történt)

1

48

AJÁNLÁSOK

*

A Tanács (EU) 2016/210 ajánlása (2016. február 12.) az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

59

*

A Tanács (EU) 2016/211 ajánlása (2016. február 12.) az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

60

*

A Tanács (EU) 2016/212 ajánlása (2016. február 12.) az Európai Fejlesztési Alap (tizedik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

61

*

A Tanács (EU) 2016/213 ajánlása (2016. február 12.) az Európai Fejlesztési Alap (tizenegyedik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

62

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez (Róma II.) ( HL L 199., 2007.7.31. ) | 63 |
| | * | Helyesbítés a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 173., 2014.6.12. ) | 63 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez (Róma II.) ( HL L 199., 2007.7.31. )

( HL L 199., 2007.7.31. )

63

*

Helyesbítés a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 173., 2014.6.12. )

( HL L 173., 2014.6.12. )

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/197 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 3.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Cochinilla de Canarias [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Cochinilla de Canarias” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Cochinilla de Canarias” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Cochinilla de Canarias” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Cochinilla de Canarias” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Cochinilla de Canarias” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 2.12. osztályába (kármin) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 324., 2015.10.2., 33. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/198 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 3.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Abricots rouges du Roussillon [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét (2) az „Abricots rouges du Roussillon” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét (2) az „Abricots rouges du Roussillon” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért az „Abricots rouges du Roussillon” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért az „Abricots rouges du Roussillon” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Abricots rouges du Roussillon” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 1.6. osztályába (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 327., 2015.10.3., 10. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/199 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 9.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Mojama de Isla Cristina [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Mojama de Isla Cristina” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Mojama de Isla Cristina” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Mojama de Isla Cristina” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Mojama de Isla Cristina” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Mojama de Isla Cristina” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 1.7. osztályába (Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 9-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 323., 2015.10.1., 11. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/200 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 15.)

az intézményekre vonatkozó tőkeáttételi mutató 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvánosságra hozatala tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 451. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A nyilvánosságra hozatal egységes tábláinak célja a tőkeáttételi mutatók átláthatóságának és összehasonlíthatóságának javítása. Ezért a tőkeáttételi mutatónak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) alapján felügyelt intézmények által történő nyilvánosságra hozatala tekintetében meg kell felelni a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS) által a tőkeáttételi mutatók vonatkozásában kidolgozott, felülvizsgált Bázel III. keretrendszer és közzétételi követelmények alkotta nemzetközi standardnak, e standardot a sajátos uniós szabályozási keretrendszer 575/2013/EU rendeletben meghatározott előírásainak figyelembevételével alkalmazva. |
| --- | --- |

(1)

A nyilvánosságra hozatal egységes tábláinak célja a tőkeáttételi mutatók átláthatóságának és összehasonlíthatóságának javítása. Ezért a tőkeáttételi mutatónak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) alapján felügyelt intézmények által történő nyilvánosságra hozatala tekintetében meg kell felelni a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS) által a tőkeáttételi mutatók vonatkozásában kidolgozott, felülvizsgált Bázel III. keretrendszer és közzétételi követelmények alkotta nemzetközi standardnak, e standardot a sajátos uniós szabályozási keretrendszer 575/2013/EU rendeletben meghatározott előírásainak figyelembevételével alkalmazva.

| (2) | Ugyancsak a tőkeáttételi mutatók átláthatóságának és összehasonlíthatóságának javítása érdekében célszerű továbbá rendelkezni arról, hogy a tőkeáttételi mutató közzétételére használt táblák egyike kellően részletes bontásban mutassa be a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket ahhoz, hogy azonosíthatók legyenek a tőkeáttételi mutató fő összetevői, illetve a tőkeáttételi mutató teljes kitettségértékének általában legnagyobb részét alkotó mérlegen belüli kitettségek. |
| --- | --- |

(2)

Ugyancsak a tőkeáttételi mutatók átláthatóságának és összehasonlíthatóságának javítása érdekében célszerű továbbá rendelkezni arról, hogy a tőkeáttételi mutató közzétételére használt táblák egyike kellően részletes bontásban mutassa be a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket ahhoz, hogy azonosíthatók legyenek a tőkeáttételi mutató fő összetevői, illetve a tőkeáttételi mutató teljes kitettségértékének általában legnagyobb részét alkotó mérlegen belüli kitettségek.

| (3) | Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének a 2015/62/EU rendelet (3) által módosított (2) bekezdése már nem az egy negyedéven belüli havi tőkeáttételi mutatók egyszerű számtani átlagaként írja elő kiszámítani a tőkeáttételi mutatót, hanem a negyedévek végén követeli meg a mutató kiszámítását. Ezért a továbbiakban nincs szükség arra, hogy az illetékes hatóságok az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (3) bekezdésének megfelelően engedélyezzék negyedév végi tőkeáttételi mutatók kiszámítását. Következésképpen a tőkeáttételi mutató nyilvánosságra hozatalára szolgáló egységes táblákban a továbbiakban nem szükséges utalni arra, hogyan alkalmazza az intézmény a 499. cikk (3) bekezdését. |
| --- | --- |

(3)

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének a 2015/62/EU rendelet (3) által módosított (2) bekezdése már nem az egy negyedéven belüli havi tőkeáttételi mutatók egyszerű számtani átlagaként írja elő kiszámítani a tőkeáttételi mutatót, hanem a negyedévek végén követeli meg a mutató kiszámítását. Ezért a továbbiakban nincs szükség arra, hogy az illetékes hatóságok az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (3) bekezdésének megfelelően engedélyezzék negyedév végi tőkeáttételi mutatók kiszámítását. Következésképpen a tőkeáttételi mutató nyilvánosságra hozatalára szolgáló egységes táblákban a továbbiakban nem szükséges utalni arra, hogyan alkalmazza az intézmény a 499. cikk (3) bekezdését.

| (4) | Amennyiben az 575/2013/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően az intézményeknek szubkonszolidált szinten kell nyilvánosságra hozniuk a tőkeáttételi mutatóval kapcsolatos információkat, valamint annak érdekében, hogy az adminisztratív terhek a tőkeáttételi mutató közzétételére vonatkozó szabályok céljaival arányosak maradjanak, a tőkeáttételi mutató közzétételére vonatkozó szabályok nem írhatják elő az ilyen intézmények számára az „LRSpl” nevű tábla kitöltését és közzétételét szubkonszolidált szinten. Ezt a táblát konszolidált szinten kell kitölteni és közzétenni, és annak szubkonszolidált szinten történő közzététele nem járna jelentős hozzáadott értékkel, tekintve, hogy a teljes kitettségérték szubkonszolidált szintű bontását már tartalmazzák az „LRCom” táblában feltüntetett adatok. Emellett az LRSpl tábla közzététele jelentős terhet róhat az intézményekre, mivel a vonatkozó felügyeleti jelentéstételi rendszerből, amely szubkonszolidált szinten nem alkalmazandó, nem állíthatják könnyen elő ezeket az adatokat. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben az 575/2013/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően az intézményeknek szubkonszolidált szinten kell nyilvánosságra hozniuk a tőkeáttételi mutatóval kapcsolatos információkat, valamint annak érdekében, hogy az adminisztratív terhek a tőkeáttételi mutató közzétételére vonatkozó szabályok céljaival arányosak maradjanak, a tőkeáttételi mutató közzétételére vonatkozó szabályok nem írhatják elő az ilyen intézmények számára az „LRSpl” nevű tábla kitöltését és közzétételét szubkonszolidált szinten. Ezt a táblát konszolidált szinten kell kitölteni és közzétenni, és annak szubkonszolidált szinten történő közzététele nem járna jelentős hozzáadott értékkel, tekintve, hogy a teljes kitettségérték szubkonszolidált szintű bontását már tartalmazzák az „LRCom” táblában feltüntetett adatok. Emellett az LRSpl tábla közzététele jelentős terhet róhat az intézményekre, mivel a vonatkozó felügyeleti jelentéstételi rendszerből, amely szubkonszolidált szinten nem alkalmazandó, nem állíthatják könnyen elő ezeket az adatokat.

| (5) | A számviteli célokból és a szabályozási célból történő konszolidáció köre és értékelési módszere eltérő lehet, ami a tőkeáttételi mutató kiszámítása során felhasznált információk és a közzétett pénzügyi kimutatásokban felhasznált információk között is különbségeket eredményezhet. Ezen eltérések figyelembevétele érdekében a pénzügyi kimutatásokban használt értékek és a tőkeáttételi mutató kiszámításához használt pénzügyikimutatás-elemek szabályozási konszolidáció szerinti értékei közötti különbséget is közzé kell tenni. Következésképpen a kettő egyeztetését ugyancsak egységes táblában kell bemutatni. |
| --- | --- |

(5)

A számviteli célokból és a szabályozási célból történő konszolidáció köre és értékelési módszere eltérő lehet, ami a tőkeáttételi mutató kiszámítása során felhasznált információk és a közzétett pénzügyi kimutatásokban felhasznált információk között is különbségeket eredményezhet. Ezen eltérések figyelembevétele érdekében a pénzügyi kimutatásokban használt értékek és a tőkeáttételi mutató kiszámításához használt pénzügyikimutatás-elemek szabályozási konszolidáció szerinti értékei közötti különbséget is közzé kell tenni. Következésképpen a kettő egyeztetését ugyancsak egységes táblában kell bemutatni.

| (6) | A közzétett információk összehasonlíthatóságát elősegítendő egységes táblát és részletes útmutatót kell biztosítani a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelésére alkalmazott eljárások, valamint azon tényezők bemutatása és közzététele céljából, amelyek hatással voltak a tőkeáttételi mutatóra abban az időszakban, amelyre a nyilvánosságra hozott tőkeáttételi mutató vonatkozik. |
| --- | --- |

(6)

A közzétett információk összehasonlíthatóságát elősegítendő egységes táblát és részletes útmutatót kell biztosítani a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelésére alkalmazott eljárások, valamint azon tényezők bemutatása és közzététele céljából, amelyek hatással voltak a tőkeáttételi mutatóra abban az időszakban, amelyre a nyilvánosságra hozott tőkeáttételi mutató vonatkozik.

| (7) | Az 575/2013/EU rendelet 451. cikkének (1) bekezdése 2015. január 1-jétől alkalmazandó. Annak biztosítása érdekében, hogy az intézmények az egész Unióban a lehető leghamarabb hatékony és harmonizált módon tegyenek eleget a tőkeáttételi mutatóval kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó kötelezettségnek, meg kell követelni, hogy az intézmények a lehető legkorábbi időponttól kezdve alkalmazzák az ezen információk közzétételére szolgáló táblákat. |
| --- | --- |

(7)

Az 575/2013/EU rendelet 451. cikkének (1) bekezdése 2015. január 1-jétől alkalmazandó. Annak biztosítása érdekében, hogy az intézmények az egész Unióban a lehető leghamarabb hatékony és harmonizált módon tegyenek eleget a tőkeáttételi mutatóval kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó kötelezettségnek, meg kell követelni, hogy az intézmények a lehető legkorábbi időponttól kezdve alkalmazzák az ezen információk közzétételére szolgáló táblákat.

| (8) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által az Európai Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által az Európai Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

| (9) | Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tőkeáttételi mutató és az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (2) bekezdése alkalmazásának közzététele

Az intézmények az 575/2013/EU rendelet 451. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően a tőkeáttételi mutatóra és az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó releváns információkat az I. mellékletben meghatározott „LRCom” nevű tábla 22. és EU-23. sorának a II. mellékletben meghatározott útmutató szerinti kitöltése és közzététele útján hozzák nyilvánosságra.

2. cikk

A közzéteendő tőkeáttételi mutatók közötti választásra vonatkozó döntés módosítása

(1)   Amennyiben az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (2) bekezdésével összhangban az intézmény megváltoztatja arra vonatkozó döntését, hogy melyik tőkeáttételi mutatót hozza nyilvánosságra, a változtatás időpontjáig nyilvánosságra hozott valamennyi tőkeáttételi mutatóra vonatkozó információk összegzését a változás időpontjáig nyilvánosságra hozott tőkeáttételi mutatóknak megfelelő minden referencia-időpont tekintetében az I. mellékletben meghatározott „LRSum”, „LRCom”, „LRSpl” és „LRQua” nevű táblák kitöltése és közzététele útján hozza nyilvánosságra.

(2)   Az intézmény az (1) bekezdésben meghatározott tételeket a tőkeáttételi mutatók közötti választás megváltoztatását követő első nyilvánosságra hozatal során teszi közzé.

3. cikk

A tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték bontása

(1)   Az intézmények a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéknek az 575/2013/EU rendelet 451. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett bontását az alábbiak mindegyikének a II. mellékletben meghatározott útmutató szerinti kitöltése és közzététele útján hozzák nyilvánosságra:

| a) | a I. mellékletben meghatározott „LRCom” nevű tábla 1–EU-19b. sora; |
| --- | --- |

a)

a I. mellékletben meghatározott „LRCom” nevű tábla 1–EU-19b. sora;

| b) | a I. mellékletben meghatározott „LRSpl” nevű tábla EU-1–EU-12. sora. |
| --- | --- |

b)

a I. mellékletben meghatározott „LRSpl” nevű tábla EU-1–EU-12. sora.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontjától eltérve, amennyiben az intézményeknek az 575/2013/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően szubkonszolidált alapon kell információt szolgáltatniuk, szubkonszolidált alapon nem kötelesek kitölteni és közzétenni az I. mellékletben meghatározott „LRSpl” nevű táblát.

4. cikk

A tőkeáttételi mutató és a közzétett pénzügyi kimutatások egyeztetése

(1)   Az intézmények a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték és a közzétett pénzügyi kimutatások vonatkozó információi közötti, az 575/2013/EU rendelet 451. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti egyeztetést az I. mellékletben meghatározott „LRSum” táblának a II. mellékletben meghatározott útmutató szerinti kitöltése és közzététele útján hozzák nyilvánosságra.

(2)   Amennyiben az intézmények a II. melléklet 1. részének 6. pontjában említett alkalmazási szinten nem tesznek közzé pénzügyi kimutatásokat, nem kötelesek kitölteni és közzétenni az I. mellékletben meghatározott „LRSum” nevű táblát.

5. cikk

A bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, kivezetett eszközök összegének közzététele

Az intézmények adott esetben az 575/2013/EU rendelet 451. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett, bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, kivezetett eszközök összegét az I. mellékletben meghatározott „LRCom” nevű tábla EU-24. sorának a II. mellékletben meghatározott útmutató szerinti kitöltése és közzététele útján hozzák nyilvánosságra.

6. cikk

A túlzott tőkeáttételi kockázatra és a tőkeáttételi mutatóra ható tényezőkre vonatkozó minőségi információk közzététele

Az intézmények a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelésére alkalmazott eljárásoknak, továbbá azon tényezőknek az 575/2013/EU rendelet 451. cikke (1) bekezdésének d) és e) pontja szerinti leírását, amelyek hatással voltak a tőkeáttételi mutatóra abban az időszakban, amelyre a nyilvánosságra hozott tőkeáttételi mutató vonatkozik, az I. mellékletben meghatározott „LRQua” nevű táblának a II. mellékletben meghatározott útmutató szerinti kitöltése és közzététele útján hozzák nyilvánosságra.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. október 10-i (EU) 2015/62 felhatalmazáson alapuló rendelete az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tőkeáttételi mutató tekintetében történő módosításáról (HL L 11., 2015.1.17., 37. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

CRR tőkeáttételi mutató – Közzétételi tábla

| Referencia-időpont | |
| --- | --- |
| Szervezet neve | |
| Alkalmazás szintje | |

Referencia-időpont

Szervezet neve

Alkalmazás szintje

LRSum tábla: A számviteli eszközök és a tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségek összefoglaló egyeztetése

| | | Alkalmazandó összeg |
| --- | --- | --- |
| 1 | Eszközök összesen a közzétett pénzügyi kimutatások szerint | |
| 2 | Kiigazítás a számviteli célból konszolidált, de a szabályozási konszolidáció körén kívül eső szervezetek miatt | |
| 3 | (Kiigazítás a bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint a mérlegen belül elszámolható, de a tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték számítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (13) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott eszközök miatt) | |
| 4 | Kiigazítás származtatott pénzügyi eszközök miatt | |
| 5 | Kiigazítás értékpapír-finanszírozási ügyletek miatt | |
| 6 | Kiigazítás a mérlegen kívüli tételek miatt (mérlegen kívüli kitettségek hitel-egyenértékesítése) | |
| EU-6a | (Kiigazítás a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (7) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott csoporton belüli kitettségek miatt) | |
| EU-6b | (Kiigazítás a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott kitettségek miatt) | |
| 7 | Egyéb kiigazítások | |
| 8 | Tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték | |

Alkalmazandó összeg

1

Eszközök összesen a közzétett pénzügyi kimutatások szerint

2

Kiigazítás a számviteli célból konszolidált, de a szabályozási konszolidáció körén kívül eső szervezetek miatt

3

(Kiigazítás a bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint a mérlegen belül elszámolható, de a tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték számítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (13) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott eszközök miatt)

4

Kiigazítás származtatott pénzügyi eszközök miatt

5

Kiigazítás értékpapír-finanszírozási ügyletek miatt

6

Kiigazítás a mérlegen kívüli tételek miatt (mérlegen kívüli kitettségek hitel-egyenértékesítése)

EU-6a

(Kiigazítás a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (7) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott csoporton belüli kitettségek miatt)

EU-6b

(Kiigazítás a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott kitettségek miatt)

7

Egyéb kiigazítások

8

Tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték

LRCom tábla: Tőkeáttételi mutatóra vonatkozó egységes adattábla

| | | Tőkeáttételi mutató számításához használt kitettség a CRR szerint |
| --- | --- | --- |
| Mérlegen belüli kitettségek bontása (a származtatott kitettségek és értékpapír-finanszírozási ügyletek nélkül) |
| 1 | Mérlegen belüli tételek (származtatott eszközök, értékpapír-finanszírozási ügyletek és bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszközök nélkül, de biztosítékokkal) | |
| 2 | (A T1 tőke meghatározása során levont eszközérték) | |
| 3 | Mérlegen belüli kitettségek összesen (származtatott eszközök, értékpapír-finanszírozási ügyletek és bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszközök nélkül) (az 1. és 2. sor összege) | |
| Származtatott kitettségek |
| 4 | Származtatott ügyletekkel összefüggő összes pótlási költség (az elismerhető változó készpénzletét nélkül) | |
| 5 | Származtatott ügyletekkel összefüggő potenciális jövőbeli kitettség miatti többlet (piaci árazás szerinti módszer) | |
| EU-5a | Az eredeti kitettség szerinti módszer alapján meghatározott kitettségek | |
| 6 | Származtatott ügylethez kapcsolódó biztosíték által az alkalmazandó számviteli szabályozás alkalmazásában okozott eszközérték-csökkentés visszaírása | |
| 7 | (Származtatott ügyletekhez biztosított változó készpénzletét formájában fennálló követeléseket megtestesítő eszközök levonása) | |
| 8 | (Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségek) | |
| 9 | Eladott hitelderivatívák kiigazított tényleges névértéke | |
| 10 | (Eladott hitelderivatívák utáni kiigazított tényleges névérték beszámítások és többlet levonások) | |
| 11 | Származtatott kitettségek összesen (a 4–10. sorok összege) | |
| Értékpapír-finanszírozási kitettségek |
| 12 | Értékpapír-finanszírozási ügyleteket megtestesítő bruttó (nettósítás nélküli) eszközök az értékesítésként elszámolt ügyletek kiigazításával | |
| 13 | (Értékpapír-finanszírozási ügyleteket megtestesítő bruttó eszközök nettósított készpénz-kötelezettségei és -követelései) | |
| 14 | Értékpapír-finanszírozási ügyleteket megtestesítő eszközök partnerkockázati kitettsége | |
| EU-14a | Értékpapír-finanszírozási ügyletekre vonatkozó eltérés: partnerkockázati kitettség az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkének (4) bekezdése és 222. cikke szerint | |
| 15 | Megbízotti ügyletek kitettsége | |
| EU-15a | (Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített értékpapír-finanszírozási kitettségek) | |
| 16 | Értékpapír-finanszírozási kitettségek összesen (a 12–15a. sorok összege) | |
| Egyéb mérlegen kívüli kitettségek |
| 17 | Mérlegen kívüli kitettségek bruttó névértéken | |
| 18 | (Hitelegyenértékesítési kiigazítás) | |
| 19 | Egyéb mérlegen kívüli kitettségek (a 17. és 18. sor összege) | |
| Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (7) és (14) bekezdése alapján mentesített kitettségek (mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek) |
| EU-19a | (Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (7) bekezdése alapján mentesített csoporton belüli kitettségek (egyedi alapon) (mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek)) | |
| EU-19b | (Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése alapján mentesített kitettségek (mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek)) | |
| Tőke és teljes kitettségérték |
| 20 | T1 tőke | |
| 21 | A tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték (a 3., 11., 16., 19., EU-19a. és EU-19b. sor összege) | |
| Tőkeáttételi mutató |
| 22 | Tőkeáttételi mutató | |
| A tőke meghatározásával kapcsolatos átmeneti rendelkezésre vonatkozó döntés és a bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, kivezetett eszközök értéke |
| EU-23 | A tőke meghatározásával kapcsolatos átmeneti rendelkezésre vonatkozó döntés | |
| EU-24 | Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, kivezetett eszközök értéke az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (11) bekezdésének megfelelően | |

Tőkeáttételi mutató számításához használt kitettség a CRR szerint

Mérlegen belüli kitettségek bontása (a származtatott kitettségek és értékpapír-finanszírozási ügyletek nélkül)

1

Mérlegen belüli tételek (származtatott eszközök, értékpapír-finanszírozási ügyletek és bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszközök nélkül, de biztosítékokkal)

2

(A T1 tőke meghatározása során levont eszközérték)

3

Mérlegen belüli kitettségek összesen (származtatott eszközök, értékpapír-finanszírozási ügyletek és bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszközök nélkül) (az 1. és 2. sor összege)

Származtatott kitettségek

4

Származtatott ügyletekkel összefüggő összes pótlási költség (az elismerhető változó készpénzletét nélkül)

5

Származtatott ügyletekkel összefüggő potenciális jövőbeli kitettség miatti többlet (piaci árazás szerinti módszer)

EU-5a

Az eredeti kitettség szerinti módszer alapján meghatározott kitettségek

6

Származtatott ügylethez kapcsolódó biztosíték által az alkalmazandó számviteli szabályozás alkalmazásában okozott eszközérték-csökkentés visszaírása

7

(Származtatott ügyletekhez biztosított változó készpénzletét formájában fennálló követeléseket megtestesítő eszközök levonása)

8

(Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségek)

9

Eladott hitelderivatívák kiigazított tényleges névértéke

10

(Eladott hitelderivatívák utáni kiigazított tényleges névérték beszámítások és többlet levonások)

11

Származtatott kitettségek összesen (a 4–10. sorok összege)

Értékpapír-finanszírozási kitettségek

12

Értékpapír-finanszírozási ügyleteket megtestesítő bruttó (nettósítás nélküli) eszközök az értékesítésként elszámolt ügyletek kiigazításával

13

(Értékpapír-finanszírozási ügyleteket megtestesítő bruttó eszközök nettósított készpénz-kötelezettségei és -követelései)

14

Értékpapír-finanszírozási ügyleteket megtestesítő eszközök partnerkockázati kitettsége

EU-14a

Értékpapír-finanszírozási ügyletekre vonatkozó eltérés: partnerkockázati kitettség az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkének (4) bekezdése és 222. cikke szerint

15

Megbízotti ügyletek kitettsége

EU-15a

(Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített értékpapír-finanszírozási kitettségek)

16

Értékpapír-finanszírozási kitettségek összesen (a 12–15a. sorok összege)

Egyéb mérlegen kívüli kitettségek

17

Mérlegen kívüli kitettségek bruttó névértéken

18

(Hitelegyenértékesítési kiigazítás)

19

Egyéb mérlegen kívüli kitettségek (a 17. és 18. sor összege)

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (7) és (14) bekezdése alapján mentesített kitettségek (mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek)

EU-19a

(Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (7) bekezdése alapján mentesített csoporton belüli kitettségek (egyedi alapon) (mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek))

EU-19b

(Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése alapján mentesített kitettségek (mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek))

Tőke és teljes kitettségérték

20

T1 tőke

21

A tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték (a 3., 11., 16., 19., EU-19a. és EU-19b. sor összege)

Tőkeáttételi mutató

22

Tőkeáttételi mutató

A tőke meghatározásával kapcsolatos átmeneti rendelkezésre vonatkozó döntés és a bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, kivezetett eszközök értéke

EU-23

A tőke meghatározásával kapcsolatos átmeneti rendelkezésre vonatkozó döntés

EU-24

Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, kivezetett eszközök értéke az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (11) bekezdésének megfelelően

LRSpl tábla: Mérlegen belüli kitettségek bontása (a származtatott ügyletek és az értékpapír-finanszírozási ügyletek nélkül)

| | | Tőkeáttételi mutató számításához használt kitettség a CRR szerint |
| --- | --- | --- |
| EU-1 | Mérlegen belüli kitettségek összesen (a származtatott ügyletek és az értékpapír-finanszírozási ügyletek nélkül), ebből | |
| EU-2 | Kereskedési könyvben szereplő kitettségek | |
| EU-3 | Banki könyvben szereplő kitettségek, ebből | |
| EU-4 | Fedezett kötvények | |
| EU-5 | Kormányzatként kezelt kitettségek | |
| EU-6 | Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal, multilaterális fejlesztési bankokkal, nemzetközi szervezetekkel és közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek | |
| EU-7 | Intézmények | |
| EU-8 | Ingatlan-jelzálogjoggal fedezett | |
| EU-9 | Lakossággal szembeni kitettségek | |
| EU-10 | Vállalati | |
| EU-11 | Nemteljesítő kitettségek | |
| EU-12 | Egyéb kitettségek (pl. részvény, értékpapírosítás és egyéb nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök) | |

Tőkeáttételi mutató számításához használt kitettség a CRR szerint

EU-1

Mérlegen belüli kitettségek összesen (a származtatott ügyletek és az értékpapír-finanszírozási ügyletek nélkül), ebből

EU-2

Kereskedési könyvben szereplő kitettségek

EU-3

Banki könyvben szereplő kitettségek, ebből

EU-4

Fedezett kötvények

EU-5

Kormányzatként kezelt kitettségek

EU-6

Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal, multilaterális fejlesztési bankokkal, nemzetközi szervezetekkel és közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek

EU-7

Intézmények

EU-8

Ingatlan-jelzálogjoggal fedezett

EU-9

Lakossággal szembeni kitettségek

EU-10

Vállalati

EU-11

Nemteljesítő kitettségek

EU-12

Egyéb kitettségek (pl. részvény, értékpapírosítás és egyéb nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök)

CRR tőkeáttételi mutató – Közzétételi tábla

LRQua tábla: Szabadmezős szövegdobozok a minőségi tételekkel kapcsolatos közzététel számára

| | Oszlop |
| --- | --- |
| | Szabad formátum |
| Sor | |
| 1 | A túlzott tőkeáttételi kockázat kezelésére használt eljárások leírása | |
| 2 | Azon tényezők leírása, amelyek hatással voltak a tőkeáttételi mutatóra abban az időszakban, amelyre a nyilvánosságra hozott tőkeáttételi mutató vonatkozik | |

Oszlop

Szabad formátum

Sor

1

A túlzott tőkeáttételi kockázat kezelésére használt eljárások leírása

2

Azon tényezők leírása, amelyek hatással voltak a tőkeáttételi mutatóra abban az időszakban, amelyre a nyilvánosságra hozott tőkeáttételi mutató vonatkozik

---

II. MELLÉKLET

ÚTMUTATÓ AZ I. MELLÉKLETBEN TALÁLHATÓ TÁBLÁKHOZ

1. RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ

1.   Jelölési szabályok és referenciaadatok

1.1.   Jelölési szabályok

| 1. | Az útmutató a következő általános jelölést követi: {Tábla;Sor}. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletének egy vagy több mezőjére történő kereszthivatkozás esetén az útmutató a következő jelölést követi: {XI. melléklet SupRep;Tábla;Sor;Oszlop}. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A tőkeáttételi mutató közzétételének alkalmazásában az „ebből” kifejezés olyan tételre utal, amely egy magasabb szintű kitettségkategória részhalmazát képező kategória. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az intézmények az {LRCom;2}, {LRCom;7}, {LRCom;8}, {LRCom;10}, {LRCom;13}, {LRCom;EU-15a}, {LRCom;18}, {LRCom;EU-19a} és {LRCom;EU-19b} sorok értékeit – e sorok címéhez hasonlóan – zárójelek között tüntetik fel, mivel az e sorokban megadott értékek csökkentik a tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségértéket. Az intézmények biztosítják, hogy ezek az értékek csökkentik az {LRCom; 3}, {LRCom;11}, {LRCom;16}, {LRCom;19} és {LRCom;21} sorokban megadott összegeket. |
| --- | --- |

4.

1.2.   Referenciaadatok

| 5. | Az intézmények a „Referencia-időpont” elnevezésű mezőben azt az időpontot adják meg, amelyre az LRSum, LRCom és LRSpl táblákban megadott információk vonatkoznak. Ez az időpont a vonatkozó negyedév harmadik hónapjának utolsó naptári napja. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az intézmények a „Szervezet neve” elnevezésű mezőben annak a szervezetnek a nevét adják meg, amelyre az LRSum, LRCom, LRSpl és LRQua táblákban megadott információk vonatkoznak. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az „Alkalmazás szintje” elnevezésű mezőben az intézmények a táblákban megadott adatok alapját jelentő alkalmazási szintet tüntetik fel. E mező kitöltésekor az intézmények az alábbi lehetőségek közül választhatnak:






  — | Konszolidált |
| --- | --- | --- |

7.

—

Konszolidált

| — | Egyedi |
| --- | --- |

—

Egyedi

| — | Szubkonszolidált |
| --- | --- |

—

Szubkonszolidált

1.3.   Referenciaadatok

| 8. | E melléklet és a vonatkozó táblák alkalmazásában a következő rövidítések használatosak:






  — | CRR: a tőkekövetelményekről szóló 575/2013/EU rendelet (Capital Requirements Regulation), |
| --- | --- | --- |

8.

—

CRR: a tőkekövetelményekről szóló 575/2013/EU rendelet (Capital Requirements Regulation),

| — | SFT: értékpapír-finanszírozási ügyletek (Securities Financing Transactions), azaz az 575/2013/EU rendeletben említett repoügyletek, értékpapírok vagy áruk kölcsönbe adása vagy kölcsönbe vétele, hosszú teljesítési idejű ügyletek és értékpapírügylethez kapcsolódó hitelek. |
| --- | --- |

—

SFT: értékpapír-finanszírozási ügyletek (Securities Financing Transactions), azaz az 575/2013/EU rendeletben említett repoügyletek, értékpapírok vagy áruk kölcsönbe adása vagy kölcsönbe vétele, hosszú teljesítési idejű ügyletek és értékpapírügylethez kapcsolódó hitelek.

2. RÉSZ: TÁBLASPECIFIKUS ÚTMUTATÓ

2.   LRSum tábla: A számviteli eszközök és a tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségek összefoglaló egyeztetése

| 9. | Az intézmények az ebben a részben megadott utasítások alapján töltik ki az I. mellékletben található LRSum táblát. | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- | --- |
| Sor | |
| {1} | Eszközök összesen a közzétett pénzügyi kimutatások szerint

  Ebben a sorban az intézmények eszközeik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontjában meghatározott „alkalmazandó számviteli szabályozással” összhangban közzétett pénzügyi kimutatásokban feltüntetett összértékét adják meg. |
| {2} | Kiigazítás a számviteli célból konszolidált, de a szabályozási konszolidáció körén kívül eső szervezetek miatt

  Ebben a sorban az intézmények az {LRSum;8} sorban megadott, tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték és az {LRSum;1} sorban megadott összes számviteli eszközérték közötti azon különbséget adják meg, amely a számviteli konszolidáció és a szabályozási konszolidáció alkalmazási körének eltéréséből ered.
  Ha a kiigazítás a kitettség növekedését okozza, pozitív értéket kell megadni. Ha a kiigazítás a kitettség csökkenését okozza, negatív értéket kell megadni. |
| {3} | (Kiigazítás a bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint a mérlegen belül elszámolható, de a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (13) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott eszközök miatt)

  Ebben a sorban az intézmények a bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (13) bekezdése alapján kivezetett eszközök összegét tüntetik fel.
  Mivel ez a kiigazítás csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények az ebben a sorban megadott értéket (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel. |
| {4} | Kiigazítás származtatott pénzügyi eszközök miatt

  A hitelderivatívák és az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt ügyletek vonatkozásában az intézmények az eszközként megjelenített származtatott ügyletek számviteli értéke és az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (4) bekezdésének b) pontja, a 429a. cikkel együttesen értelmezett 429. cikke (9) bekezdése, 429. cikke (11) bekezdésének a) és b) pontja és 429. cikke (12) bekezdése alkalmazásával meghatározott, tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték különbségét tüntetik fel.
  Ha a kiigazítás a kitettség növekedését okozza, pozitív értéket kell megadni. Ha a kiigazítás a kitettség csökkenését okozza, az intézmények az ebben a sorban megadott összeget (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel. |
| {5} | Kiigazítás értékpapír-finanszírozási ügyletek miatt

  Az értékpapír-finanszírozási ügyletek vonatkozásában az intézmények az eszközként megjelenített értékpapír-finanszírozási ügyletek számviteli értéke és az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkével együttesen értelmezett 429. cikke (4) bekezdésének a) és c) pontja, 429. cikke (5) bekezdésének c) és d) pontja, 429. cikkének (8) bekezdése és 429. cikke (11) bekezdésének c)–f) pontja alkalmazásával meghatározott, tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték különbségét tüntetik fel.
  Ha a kiigazítás a kitettség növekedését okozza, pozitív értéket kell megadni. Ha a kiigazítás a kitettség csökkenését okozza, az intézmények az ebben a sorban megadott összeget (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel. |
| {6} | Kiigazítás a mérlegen kívüli tételek miatt (mérlegen kívüli kitettségek hitel-egyenértékesítése)

  Ebben a sorban az intézmények az {LRSum;8} sorban megadott, tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték és az {LRSum;1} sorban megadott összes számviteli eszközérték közötti azon különbséget adják meg, amely a mérlegen kívüli tételeknek a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértékbe való beszámításából ered.
  Mivel ez a kiigazítás növeli a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, pozitív értéket kell megadni. |
| {EU-6a} | (Kiigazítás a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (7) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott csoporton belüli kitettségek miatt)

  Az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (7) bekezdése és 113. cikkének (6) bekezdése
  Ebben a sorban az intézmények a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 113. cikke (6) bekezdésének a)–e) pontjában előírt összes feltétel teljesülése és az illetékes hatóság engedélye esetén az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (7) bekezdésének megfelelően figyelmen kívül hagyott kitettségek mérlegen belüli részét tüntetik fel.
  Mivel ez a kiigazítás csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények az ebben a sorban megadott értéket (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel. |
| {EU-6b} | (Kiigazítás a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott kitettségek miatt)

  Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése
  Ebben a sorban az intézmények a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték számítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdésében előírt feltételek teljesülése és az illetékes hatóság engedélye esetén az említett bekezdésnek megfelelően figyelmen kívül hagyott kitettségek mérlegen belüli részét tüntetik fel.
  Mivel ez a kiigazítás csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények az ebben a sorban megadott értéket (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel. |
| {7} | Egyéb kiigazítások

  Ebben a sorban az intézmények az {LRSum;8} sorban megadott, tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték és az {LRSum;1} sorban megadott összes számviteli eszközérték közötti azon különbséget adják meg, amelyet nem tartalmaz az {LRSum;2}, {LRSum;3}, {LRSum;4}, {LRSum;5}, {LRSum;6}, {LRSum;EU-6a} vagy {LRSum;EU-6b} sor. Ide tartozhat például a T1 tőkéből és így a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértékből levont, az {LRCom;2} sorban feltüntetett eszközérték.
  Ha a kiigazítás a kitettség növekedését okozza, pozitív értéket kell megadni. Ha a kiigazítás a kitettség csökkenését okozza, az intézmények az ebben a sorban megadott értéket (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel. |
| {8} | Tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték

  Ebben a sorban az intézmények az {LRCom;21} sorban megadott értéket tüntetik fel. |

9.

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

Sor

{1}

Eszközök összesen a közzétett pénzügyi kimutatások szerint

Ebben a sorban az intézmények eszközeik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontjában meghatározott „alkalmazandó számviteli szabályozással” összhangban közzétett pénzügyi kimutatásokban feltüntetett összértékét adják meg.

{2}

Kiigazítás a számviteli célból konszolidált, de a szabályozási konszolidáció körén kívül eső szervezetek miatt

Ebben a sorban az intézmények az {LRSum;8} sorban megadott, tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték és az {LRSum;1} sorban megadott összes számviteli eszközérték közötti azon különbséget adják meg, amely a számviteli konszolidáció és a szabályozási konszolidáció alkalmazási körének eltéréséből ered.

Ha a kiigazítás a kitettség növekedését okozza, pozitív értéket kell megadni. Ha a kiigazítás a kitettség csökkenését okozza, negatív értéket kell megadni.

{3}

(Kiigazítás a bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint a mérlegen belül elszámolható, de a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (13) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott eszközök miatt)

Ebben a sorban az intézmények a bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (13) bekezdése alapján kivezetett eszközök összegét tüntetik fel.

Mivel ez a kiigazítás csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények az ebben a sorban megadott értéket (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel.

{4}

Kiigazítás származtatott pénzügyi eszközök miatt

A hitelderivatívák és az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt ügyletek vonatkozásában az intézmények az eszközként megjelenített származtatott ügyletek számviteli értéke és az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (4) bekezdésének b) pontja, a 429a. cikkel együttesen értelmezett 429. cikke (9) bekezdése, 429. cikke (11) bekezdésének a) és b) pontja és 429. cikke (12) bekezdése alkalmazásával meghatározott, tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték különbségét tüntetik fel.

Ha a kiigazítás a kitettség növekedését okozza, pozitív értéket kell megadni. Ha a kiigazítás a kitettség csökkenését okozza, az intézmények az ebben a sorban megadott összeget (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel.

{5}

Kiigazítás értékpapír-finanszírozási ügyletek miatt

Az értékpapír-finanszírozási ügyletek vonatkozásában az intézmények az eszközként megjelenített értékpapír-finanszírozási ügyletek számviteli értéke és az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkével együttesen értelmezett 429. cikke (4) bekezdésének a) és c) pontja, 429. cikke (5) bekezdésének c) és d) pontja, 429. cikkének (8) bekezdése és 429. cikke (11) bekezdésének c)–f) pontja alkalmazásával meghatározott, tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték különbségét tüntetik fel.

Ha a kiigazítás a kitettség növekedését okozza, pozitív értéket kell megadni. Ha a kiigazítás a kitettség csökkenését okozza, az intézmények az ebben a sorban megadott összeget (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel.

{6}

Kiigazítás a mérlegen kívüli tételek miatt (mérlegen kívüli kitettségek hitel-egyenértékesítése)

Ebben a sorban az intézmények az {LRSum;8} sorban megadott, tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték és az {LRSum;1} sorban megadott összes számviteli eszközérték közötti azon különbséget adják meg, amely a mérlegen kívüli tételeknek a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértékbe való beszámításából ered.

Mivel ez a kiigazítás növeli a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, pozitív értéket kell megadni.

{EU-6a}

(Kiigazítás a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (7) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott csoporton belüli kitettségek miatt)

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (7) bekezdése és 113. cikkének (6) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 113. cikke (6) bekezdésének a)–e) pontjában előírt összes feltétel teljesülése és az illetékes hatóság engedélye esetén az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (7) bekezdésének megfelelően figyelmen kívül hagyott kitettségek mérlegen belüli részét tüntetik fel.

Mivel ez a kiigazítás csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények az ebben a sorban megadott értéket (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel.

{EU-6b}

(Kiigazítás a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték megállapítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyott kitettségek miatt)

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték számítása során az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdésében előírt feltételek teljesülése és az illetékes hatóság engedélye esetén az említett bekezdésnek megfelelően figyelmen kívül hagyott kitettségek mérlegen belüli részét tüntetik fel.

Mivel ez a kiigazítás csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények az ebben a sorban megadott értéket (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel.

{7}

Egyéb kiigazítások

Ebben a sorban az intézmények az {LRSum;8} sorban megadott, tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték és az {LRSum;1} sorban megadott összes számviteli eszközérték közötti azon különbséget adják meg, amelyet nem tartalmaz az {LRSum;2}, {LRSum;3}, {LRSum;4}, {LRSum;5}, {LRSum;6}, {LRSum;EU-6a} vagy {LRSum;EU-6b} sor. Ide tartozhat például a T1 tőkéből és így a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértékből levont, az {LRCom;2} sorban feltüntetett eszközérték.

Ha a kiigazítás a kitettség növekedését okozza, pozitív értéket kell megadni. Ha a kiigazítás a kitettség csökkenését okozza, az intézmények az ebben a sorban megadott értéket (negatív értéket jelölő) zárójelek között tüntetik fel.

{8}

Tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték

Ebben a sorban az intézmények az {LRCom;21} sorban megadott értéket tüntetik fel.

3.   LRCom tábla: Tőkeáttételi mutatóra vonatkozó egységes adattábla

| 10. | Az intézmények az ebben a részben megadott utasítások alapján töltik ki az I. mellékletben található LRCom táblát.







  Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- | --- |
| {1} | Mérlegen belüli tételek (származtatott eszközök, értékpapír-finanszírozási ügyletek és bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszközök nélkül, de biztosítékokkal)

  Az 575/2013/EU rendelet 429. cikke
  Ebben a sorban tüntetik fel az intézmények minden olyan eszköz értékét, amely nem az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében szereplő ügylet, hitelderivatíva, értékpapír-finanszírozási ügylet vagy – az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (13) bekezdésének megfelelően – bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszköz. Az intézmények ezeket az eszközöket az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (5) bekezdésében megállapított elvek alapján értékelik.
  Ebben a mezőben kell az intézményeknek feltüntetniük az értékpapír-finanszírozási ügylet keretében kapott készpénzt vagy ügyleti partnernek adott biztosítékot, ha az továbbra is szerepel a mérlegben (vagyis akkor, ha az alkalmazandó számviteli szabályozás keretén belül a kivezetés számviteli feltételei nem teljesülnek). |
| {2} | (A T1 tőke meghatározása során levont eszközérték)

  Az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (4) bekezdésének a) pontja és 499. cikkének (2) bekezdése
  Ebben a sorban az intézmények az 575/2013/EU rendelet 499. cikkének (2) bekezdése szerinti, az {LRCom;EU-23} sorban megadott döntésnek megfelelő, T1 tőkét érintő szabályozói értékkiigazításokat tüntetik fel.
  Közelebbről az intézmények az eszközök értékét érintő, az alábbi rendelkezések által előírt kiigazítások összértékét adják meg:






  — | az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke; vagy |

10.

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

{1}

Mérlegen belüli tételek (származtatott eszközök, értékpapír-finanszírozási ügyletek és bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszközök nélkül, de biztosítékokkal)

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikke

Ebben a sorban tüntetik fel az intézmények minden olyan eszköz értékét, amely nem az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében szereplő ügylet, hitelderivatíva, értékpapír-finanszírozási ügylet vagy – az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (13) bekezdésének megfelelően – bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszköz. Az intézmények ezeket az eszközöket az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (5) bekezdésében megállapított elvek alapján értékelik.

Ebben a mezőben kell az intézményeknek feltüntetniük az értékpapír-finanszírozási ügylet keretében kapott készpénzt vagy ügyleti partnernek adott biztosítékot, ha az továbbra is szerepel a mérlegben (vagyis akkor, ha az alkalmazandó számviteli szabályozás keretén belül a kivezetés számviteli feltételei nem teljesülnek).

{2}

(A T1 tőke meghatározása során levont eszközérték)

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (4) bekezdésének a) pontja és 499. cikkének (2) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények az 575/2013/EU rendelet 499. cikkének (2) bekezdése szerinti, az {LRCom;EU-23} sorban megadott döntésnek megfelelő, T1 tőkét érintő szabályozói értékkiigazításokat tüntetik fel.

Közelebbről az intézmények az eszközök értékét érintő, az alábbi rendelkezések által előírt kiigazítások összértékét adják meg:

—

az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke; vagy

| — | az 575/2013/EU rendelet 36–47. cikke; vagy |
| --- | --- |

—

az 575/2013/EU rendelet 36–47. cikke; vagy

| — | az 575/2013/EK rendelet 56–60. cikke, |
| --- | --- |

—

az 575/2013/EK rendelet 56–60. cikke,

értelemszerűen.

Amennyiben az intézmény úgy dönt, hogy a T1 tőkét az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően hozza nyilvánosságra, úgy figyelembe veszi az ilyen levonások tekintetében alkalmazandó, az 575/2013/EU rendelet 48., 49. és 79. cikkében meghatározott kivételeket, alternatívákat és mentességeket, de nem veszi figyelembe az 575/2013/EU rendelet tizedik része I. címének 1. és 2. fejezetében meghatározott eltéréseket. Amennyiben az intézmény úgy dönt, hogy a T1 tőkét az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően hozza nyilvánosságra, úgy figyelembe veszi az ilyen levonások tekintetében alkalmazandó, az 575/2013/EU rendelet 48., 49. és 79. cikkében meghatározott kivételeket, alternatívákat és mentességeket, és figyelembe veszi az 575/2013/EU rendelet tizedik része I. címének 1. és 2. fejezetében meghatározott eltéréseket is.

A kettős elszámolás elkerülése érdekében az intézmények nem veszik figyelembe az 575/2013/EU rendelet 111. cikke alapján az 1., 4. és 12. sorban megadott kitettségértékek számítása során már alkalmazott kiigazításokat, sem azokat a kiigazításokat, amelyek nem csökkentik egy eszköz értékét.

Mivel az ebben a mezőben szereplő érték csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények zárójelek között adják meg e mező értékét (ami azt jelzi, hogy ez az érték negatívan járul hozzá az {LRCom;3} sorban megadott összeghez).

{3}

Mérlegen belüli kitettségek összesen (származtatott eszközök, értékpapír-finanszírozási ügyletek és bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt eszközök nélkül) (az 1. és 2. sor összege)

Az {LRCom;1} és az {LRCom;2} sor összege. Az intézmények figyelembe veszik, hogy az {LRCom;2} negatívan járul hozzá ehhez az összeghez.

{4}

Származtatott ügyletekkel összefüggő összes pótlási költség (az elismerhető változó készpénzletét nélkül)

Az 575/2013/EK rendelet 274., 295., 296., 297., 298., 429a. cikke és 429a. cikkének (3) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt ügyleteknek és a hitelderivatíváknak – köztük a mérlegen kívüli hitelderivatíváknak – az említett rendelet 274. cikkének (1) bekezdése szerinti aktuális pótlási költségét tüntetik fel. Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikke (3) bekezdésének megfelelően e pótlási költség az elismerhető változó készpénzletét levonása után értendő, de az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (11) bekezdése alapján mentesített, központi szerződő fél által elszámolt ügylet keretében kapott változó készpénzletét nem vehető számításba.

Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikke (1) bekezdésének megfelelően az intézmények az 575/2013/EU rendelet 295. cikkével összhangban figyelembe vehetik a nováció és más nettósítási megállapodások hatásait. Az eltérő termékkategóriák közötti nettósítás nem alkalmazható. Megengedett azonban az intézmények számára az 575/2013/EU rendelet 272. cikke (25) bekezdésének c) pontjában említett termékkategórián és a hitelderivatívákon belüli nettósítás, ha az 575/2013/EU rendelet 295. cikkének c) pontjában említett, eltérő termékkategóriák közötti szerződéses nettósítási megállapodás vonatkozik rájuk.

Az intézménynek minden hitelderivatívát számításba kell vennie, nem csak a kereskedési könyvben szereplőket.

Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel az 575/2013/EU rendelet 429a. cikkének (8) bekezdése, valamint a 275. cikke szerinti „eredeti kitettség szerinti módszer” alkalmazásával értékelt szerződéseket.

{5}

Származtatott ügyletekkel összefüggő potenciális jövőbeli kitettség miatti többlet (piaci árazás szerinti módszer)

Az 575/2013/EK rendelet 274., 295., 296., 297., 298. cikke, 299. cikkének (2) bekezdése és 429a. cikke

Ebben a sorban az intézmények az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt ügyleteknek és a hitelderivatíváknak – köztük a mérlegen kívüli hitelderivatíváknak – a piaci árazás szerinti potenciális jövőbeli kitettség miatt számolt többletét tüntetik fel (az 575/2013/EU rendelet 274. cikke az 575/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt ügyletek vonatkozásában és az 575/2013/EU rendelet 299. cikkének (2) bekezdése a hitelderivatívák vonatkozásában) a nettósítási szabályoknak az 575/2013/EU rendelet 429a. cikkének (1) bekezdése szerinti alkalmazásával. Ezen ügyletek kitettségértékének meghatározása során az intézmények az 575/2013/EU rendelet 295. cikkével összhangban figyelembe vehetik a nováció és más nettósítási megállapodások hatásait. Az eltérő termékkategóriák közötti nettósítás nem alkalmazható. Megengedett azonban az intézmények számára az 575/2013/EU rendelet 272. cikke (25) bekezdésének c) pontjában említett termékkategórián és a hitelderivatívákon belüli nettósítás, ha az 575/2013/EU rendelet 295. cikkének c) pontjában említett, eltérő termékkategóriák közötti szerződéses nettósítási megállapodás vonatkozik rájuk.

Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikke (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően az intézmények a hitelderivatívák potenciális jövőbeni kitettségértékének meghatározásakor az 575/2013/EU rendelet 299. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott elveket valamennyi hitelderivatívára alkalmazzák, nem csak a kereskedési könyvben nyilvántartottakra.

Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel az 575/2013/EU rendelet 429a. cikkének (8) bekezdése, valamint a 275. cikke szerinti „eredeti kitettség szerinti módszer” alkalmazásával értékelt szerződéseket.

{EU-5a}

Az eredeti kitettség szerinti módszer alapján meghatározott kitettségek

Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikkének (8) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények az 575/2013/EU rendelet II. mellékletének 1. és 2. pontjában felsorolt ügyleteknek az 575/2013/EU rendelet 275. cikkében meghatározott eredeti kitettség szerinti módszer alapján számított kitettségértékét tüntetik fel.

Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikke (8) bekezdésének megfelelően az eredeti kitettség szerinti módszert alkalmazó intézmények nem csökkenthetik a kitettségértéket a készpénzben kapott változó letét összegével.

Az eredeti kitettség szerinti módszert nem alkalmazó intézménynek ebben a mezőben nem kell adatot feltüntetnie.

Az intézmények ebben a mezőben nem vehetik számításba az 575/2013/EU rendelet 429a. cikkének (1) bekezdése és 274. cikke szerinti piaci árazás szerinti módszer alkalmazásával értékelt ügyleteket.

{6}

Származtatott ügylethez kapcsolódó biztosíték által az alkalmazandó számviteli szabályozás alkalmazásában okozott eszközérték-csökkentés visszaírása

Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikkének (2) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények a származtatott ügyletekhez kapcsolódóan nyújtott biztosítékok azon összegét tüntetik fel, amellyel az alkalmazandó számviteli szabályozás értelmében az 575/2013/EU rendelet 429a. cikke (2) bekezdésének megfelelően csökkentik az eszközök összegét.

Nem számítható ide minősített központi szerződő féllel kötött, ügyfél által elszámolt származtatott ügylet alapletétje és az 575/2013/EU rendelet 429a. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elismerhető változó készpénzletét.

{7}

(Származtatott ügyletekhez biztosított változó készpénzletét formájában fennálló követeléseket megtestesítő eszközök levonása)

Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikkének (3) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények a származtatott ügyleti partnereknek készpénzben kifizetett változó letétek formájában fennálló követeléseket tünteti fel, amennyiben az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint az intézménynek eszközként kell megjelenítenie e követeléseket, és feltéve, hogy teljesülnek az 575/2013/EU rendelet 429a. cikke (3) bekezdésének a)–e) pontjában meghatározott feltételek.

A feltüntetett összeget az {LRCom;1} sor is tartalmazza.

Mivel az ebben a mezőben szereplő érték csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények zárójelek között adják meg e mező értékét (ami azt jelzi, hogy ez az érték negatívan járul hozzá az {LRCom;11} sorban megadott összeghez).

{8}

(Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségek)

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (11) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények az ügyfél által elszámolt származtatott ügyletekből eredő, minősített központi szerződő féllel szembeni, mentesített kereskedési kitettségeket tüntetik fel, amennyiben e tételek teljesítik az 575/2013/EU rendelet 306. cikke (1) bekezdése c) pontjában foglalt feltételeket.

A fenti összeg azon részét, amely a pótlási költségekkel függ össze, a változó készpénzletéttel együtt kell feltüntetni.

A feltüntetett összeget az {LRCom;1}, {LRCom;4}, {LRCom;5} és {LRCom;EU-5a} sor is tartalmazza.

Mivel az ebben a mezőben szereplő érték csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények zárójelek között adják meg e mező értékét (ami azt jelzi, hogy ez az érték negatívan járul hozzá az {LRCom;11} sorban megadott összeghez).

{9}

Eladott hitelderivatívák kiigazított tényleges névértéke

Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikkének (5)–(7) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények az eladott hitelderivatívák (az intézmény által nyújtott hitelkockázati fedezet) az 575/2013/EU rendelet 429a. cikke (5)–(7) bekezdése szerinti csökkentett névértékét tüntetik fel.

{10}

(Eladott hitelderivatívák utáni kiigazított tényleges névérték beszámítások és többlet levonások)

Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikkének (5)–(7) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények azon vásárolt hitelderivatívák (az intézmény által vásárolt hitelkockázati fedezet) csökkentett névértékét tünteti fel, amelyeket olyan kibocsátók vonatkozásában vásárolt, amely kibocsátók vonatkozásában eladott hitelderivatívái vannak, amennyiben a vásárolt hitelkockázati fedezet hátralévő futamideje megegyezik vagy meghaladja az eladott fedezet hátralévő futamidejét. Következésképpen nem lehet nagyobb, mint az {LRCom;9} sorban az egyes kibocsátók vonatkozásában feltüntetett érték.

Mivel az ebben a mezőben szereplő érték csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények zárójelek között adják meg e mező értékét (ami azt jelzi, hogy ez az érték negatívan járul hozzá az {LRCom;11} sorban megadott összeghez).

{11}

Származtatott kitettségek összesen (a 4–10. sorok összege)

Az {LRCom;4}, {LRCom;5}, {LRCom;EU-5a}, {LRCom;6}, {LRCom;7}, {LRCom;8}, {LRCom;9} és {LRCom;10} összege. Az intézmények figyelembe veszik, hogy az {LRCom;7}, {LRCom;8} és {LRCom;10} negatívan járul hozzá ehhez az összeghez.

{12}

Értékpapír-finanszírozási ügyleteket megtestesítő bruttó (nettósítás nélküli) eszközök az értékesítésként elszámolt ügyletek kiigazításával

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja, 206. cikke és 429b. cikkének (5) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények az olyan értékpapír-finanszírozási ügyletek alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti, számviteli mérleg szerinti értékét tüntetik fel – függetlenül attól, hogy az ügyletek az 575/2013/EU rendelet 206. cikke alapján elismert nettósítási keretmegállapodás hatálya alá tartoznak-e –, amelyeknél az ügyletet a mérlegben az eszközök között jelenítik meg, prudenciális vagy számviteli nettósítási vagy kockázatmérséklő hatások feltételezése nélkül (vagyis a számviteli mérleg szerinti érték meg van tisztítva a számviteli nettósítás vagy kockázatmérséklés hatásaitól).

Továbbá az olyan esetekben, ahol az értékpapír-finanszírozási ügyletek elszámolása az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint értékesítésként történik, az intézménynek az 575/2013/EU rendelet 429b. cikke (5) bekezdésének megfelelően vissza kell írnia az összes értékesítéshez kapcsolódó könyvelési tételt.

Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel a kapott készpénzt vagy az említett tranzakciók során bármely ügyleti partnernek adott biztosítékot, ha az továbbra is szerepel a mérlegben (vagyis akkor, ha a kivezetés számviteli feltételei nem teljesülnek).

{13}

(Értékpapír-finanszírozási ügyleteket megtestesítő bruttó eszközök nettósított készpénz-kötelezettségei és -követelései)

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja, 206. cikke, 429. cikke (5) bekezdésének d) pontja, 429. cikkének (8) bekezdése és 429b. cikkének (5) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények az értékpapír-finanszírozási ügyleteket megtestesítő bruttó eszközökhöz kapcsolódó, az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (8) bekezdése alapján nettósított készpénz-kötelezettségek összegét tüntetik fel.

Mivel ez csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények zárójelek között adják meg e mező értékét (ami azt jelzi, hogy ez az érték negatívan járul hozzá az {LRCom;16} sorban megadott összeghez).

{14}

Értékpapír-finanszírozási ügyleteket megtestesítő eszközök partnerkockázati kitettsége

Az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkének (1) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények a mérlegen belüli és a mérlegen kívüli értékpapír-finanszírozási ügyletek partnerkockázati kitettsége után számolt, az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti meghatározott többletet tüntetik fel.

Az ügyletek kitettségét az intézmények az 575/2013/EU rendelet 429b. cikke (6) bekezdésének c) pontjának megfelelően veszik számításba.

Az intézmények ebben a mezőben nem tüntethetik fel azokat az értékpapír-finanszírozási ügyleteket, amelyeknél megbízottként közreműködve az 575/2013/EU rendelet 429b. cikke (6) bekezdése a) pontjának megfelelően kártalanítási vagy garanciakötelezettséget vállalnak egy ügyféllel vagy partnerrel szemben, amely kötelezettség az ügyfél által kölcsönadott értékpapír vagy készpénz értéke és a kölcsönfelvevő által nyújtott biztosíték értéke közötti különbségre korlátozódik. Ezeket a tételeket az intézmények ehelyett az {LRCom;15} sorban tüntetik fel.

{EU-14a}

Értékpapír-finanszírozási ügyletekre vonatkozó eltérés: partnerkockázati kitettség az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkének (4) bekezdése és 222. cikke szerint

Az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkének (4) bekezdése és 222. cikke

Ebben a sorban az intézmények a mérlegen belüli és a mérlegen kívüli értékpapír-finanszírozási ügyletek után számolt, az 575/2013/EU rendelet 222. cikke szerint meghatározott többletet tüntetik fel, 20 %-os küszöbértéket érvényesítve az alkalmazandó kockázati súlyra.

Az ügyletek kitettségét az intézmények az 575/2013/EU rendelet 429b. cikke (6) bekezdésének c) pontjának megfelelően veszik számításba.

Az intézmények ebben a mezőben nem vehetik számításba azokat az ügyleteket, amelyek esetében a tőkeáttételi mutató kitettségértékének a többletet képviselő részét az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkének (1) bekezdésében meghatározott módszer szerint határozták meg.

{15}

Megbízotti ügyletek kitettsége

Az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint (6) bekezdésének a) pontja

Ebben a sorban az intézmények azon értékpapír-finanszírozási ügyletek kitettségértékét tüntetik fel, amelyeknél megbízottként közreműködve az 575/2013/EU rendelet 429b. cikke (6) bekezdése a) pontjának megfelelően kártalanítási vagy garanciakötelezettséget vállalnak egy ügyféllel vagy partnerrel szemben, amely kötelezettség az ügyfél által kölcsönadott értékpapír vagy készpénz értéke és a kölcsönfelvevő által nyújtott biztosíték értéke közötti különbségre korlátozódik, és amely kitettségérték csak az 575/2013/EU rendelet 429b. cikkének (2) vagy (3) bekezdése szerint meghatározott többletből áll.

Az intézmények ebben a mezőben nem vehetik figyelembe az 575/2013/EU rendelet 429b. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerinti ügyleteket.

{EU-15a}

(Ügyfél által elszámolt, központi szerződő féllel szembeni, mentesített értékpapír-finanszírozási kitettségek)

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (11) bekezdése és 306. cikke (1) bekezdésének c) pontja

Ebben a sorban az intézmények az értékpapír-finanszírozási ügyletekből eredő, minősített központi szerződő féllel szembeni, ügyfél által elszámolt, mentesített kereskedési kitettségeket tüntetik fel, amennyiben e tételek teljesítik az 575/2013/EU rendelet 306. cikke (1) bekezdése c) pontjában foglalt feltételeket.

Amennyiben a központi szerződő féllel szembeni mentesített kitettség biztosíték, az nem vehető figyelembe ebben a mezőben, kivéve akkor, ha olyan újból elzálogosított biztosítékról van szó, amelyet az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint (vagyis az 575/2013/EU rendelet 111. cikke (1) bekezdésének első mondatának megfelelően) teljes értéken kell figyelembe venni.

Mivel az ebben a mezőben szereplő érték csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények zárójelek között adják meg e mező értékét (ami azt jelzi, hogy ez az érték negatívan járul hozzá az {LRCom;16} sorban megadott összeghez).

{16}

Értékpapír-finanszírozási kitettségek összesen (a 12–15a. sorok összege)

Ebben a sorban az intézmények az {LRCom; 12}, {LRCom;EU-12a}, {LRCom;13}, {LRCom;14}, {LRCom;15} és {LRCom;EU-15a} összegét tüntetik fel.

Az intézmények figyelembe veszik, hogy az {LRCom;13} és az {LRCom;EU-15a} negatívan járul hozzá ehhez az összeghez.

{17}

Mérlegen kívüli kitettségek bruttó névértéken

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (10) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények a mérlegen kívüli tételeknek az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (10) bekezdésében meghatározott névértékét tüntetik fel a hitelegyenértékesítési tényezőkkel történő kiigazítás előtt.

{18}

(Hitelegyenértékesítési kiigazítás)

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (10) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények a mérlegen kívüli tételek {LRCom;17} sorban megadott névértéke és a mérlegen kívüli tételek {LRCom;19} sorban megadott tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségértéke közti különbséget tüntetik fel.

Mivel ez csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az ebben a mezőben feltüntetett érték negatívan járul hozzá az {LRCom;19} sorban megadott összeghez.

{19}

Egyéb mérlegen kívüli kitettségek (a 17. és 18. sor összege)

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (10) bekezdése, 111. cikkének (1) bekezdése és 166. cikkének (9) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények a mérlegen kívüli tételek tőkeáttételi mutató számításához használt, az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (10) bekezdésének megfelelően meghatározott kitettségértékét tüntetik fel, figyelembe véve a vonatkozó hitelegyenértékesítési tényezőket.

Az intézmények figyelembe veszik, hogy az {LRCom;18} negatívan járul hozzá ehhez az összeghez.

{EU-19a}

(Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (7) bekezdése alapján mentesített csoporton belüli kitettségek (egyedi alapon) (mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek))

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (7) bekezdése és 113. cikke (6) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények a konszolidáció alkalmazandó szintjén nem konszolidált azon kitettségeket tüntetik fel, amelyek tekintetében igénybe veszik az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (6) bekezdése által lehetővé tett elbánást, amennyiben az 575/2013/EU rendelet 113. cikke (6) bekezdésének a)–e) pontjában előírt összes feltétel teljesül, és az illetékes hatóság megadta az engedélyt.

A feltüntetett összeget a vonatkozó fenti mezőkben is szerepeltetni kell, mintha nem lenne mentesség alkalmazandó.

Mivel az ebben a mezőben szereplő érték csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények zárójelek között adják meg e mező értékét (ami azt jelzi, hogy ez az érték negatívan járul hozzá az {LRCom;21} sorban megadott összeghez).

{EU-19b}

(Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése alapján mentesített kitettségek (mérlegen belüli és mérlegen kívüli kitettségek))

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdésében előírt feltételek teljesülése és az illetékes hatóság engedélye esetén az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (14) bekezdésének megfelelően mentesített kitettségeket tüntetik fel.

A feltüntetett összeget a vonatkozó fenti mezőkben is szerepeltetni kell, mintha nem lenne mentesség alkalmazandó.

Mivel az ebben a mezőben szereplő érték csökkenti a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségértéket, az intézmények zárójelek között adják meg e mező értékét (ami azt jelzi, hogy ez az érték negatívan járul hozzá az {LRCom;21} sorban megadott összeghez).

{20}

T1 tőke

Az 575/2013/EK rendelet 429. cikkének (3) bekezdése, valamint 499. cikkének (1) és (2) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények az 575/2013/EU rendelet 499. cikkének (2) bekezdése szerinti, az {LRCom;EU-23} sorban megadott döntésnek megfelelően számított T1 tőkét tüntetik fel.

Közelebbről, amennyiben az intézmény úgy döntött, hogy a T1 tőkét az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően hozza nyilvánosságra, úgy az 575/2013/EU rendelet 25. cikkének megfelelően számított T1 tőke összegét anélkül tünteti fel anélkül, hogy figyelembe venné az 575/2013/EU rendelet tizedik része I. címének 1. és 2. fejezetében meghatározott eltéréseket.

Ezzel szemben, amennyiben az intézmény úgy döntött, hogy a T1 tőkét az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően hozza nyilvánosságra, úgy az 575/2013/EU rendelet 25. cikkének megfelelően számított T1 tőke összegét úgy tünteti fel, hogy figyelembe veszi az 575/2013/EU rendelet tizedik része I. címének 1. és 2. fejezetében meghatározott eltéréseket.

{21}

A tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték (a 3., 11., 16., 19., EU-19a. és EU-19b. sor összege)

Ebben a sorban az intézmények az {LRCom;3}, {LRCom;11}, {LRCom;16}, {LRCom;19}, {LRCom;EU-19a} és {LRCom;EU-19b} összegét tüntetik fel.

Az intézmények figyelembe veszik, hogy az {LRCom; EU-19a} és az {LRCom; EU-19b} negatívan járul hozzá ehhez az összeghez.

{22}

Tőkeáttételi mutató

Ebben a sorban az intézmények az {LRCom;20} és az {LRCom;21} hányadosát tüntetik fel, százalékos formában kifejezve.

{EU-23}

A tőke meghatározásával kapcsolatos átmeneti rendelkezésre vonatkozó döntés

Az 575/2013/EU rendelet 499. cikkének (2) bekezdése

Ebben a sorban az intézmények az alábbi két megjelölés közül az egyiknek a megadásával tüntetik fel, hogy a tőke nyilvánosságra hozatala alkalmazásában melyik átmeneti lehetőséget választott ák:

| — | „Teljes mértékben bevezetett”, ha az intézmény a tőkeáttételi mutatót az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően kívánja közzétenni |
| --- | --- |

—

„Teljes mértékben bevezetett”, ha az intézmény a tőkeáttételi mutatót az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően kívánja közzétenni

| — | „Átmeneti”, ha az intézmény a tőkeáttételi mutatót az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kívánja közzétenni |
| --- | --- |

—

„Átmeneti”, ha az intézmény a tőkeáttételi mutatót az 575/2013/EU rendelet 499. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kívánja közzétenni

{EU-24}

Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, kivezetett eszközök értéke az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (13) bekezdésének megfelelően

Ebben a sorban az intézmények a bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt, kivezetett eszközök értékét tüntetik fel, az 575/2013/EU rendelet 429. cikke (13) bekezdésének megfelelően.

4.   LRSpl tábla: Mérlegen belüli kitettségek bontása (a származtatott ügyletek és az értékpapír-finanszírozási ügyletek nélkül)

| 11. | Az intézmények az ebben a részben megadott utasítások alapján töltik ki az I. mellékletben található LRSpl táblát. | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- | --- |
| Sor | |
| {EU-1} | Mérlegen belüli kitettségek összesen (a származtatott ügyletek és az értékpapír-finanszírozási ügyletek nélkül), ebből

  Ebben a sorban az intézmények az {LRSpl;EU-2} és az {LRSpl;EU-3} összegét tüntetik fel. |
| {EU-2} | Kereskedési könyvben szereplő kitettségek

  Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;070;010} mezőben meghatározott kitettségek értékét tüntetik fel, amely a kereskedési könyvbe tartozó eszközök teljes kitettségértéke a származtatott ügyletek és az értékpapír-finanszírozási ügyletek nélkül. |
| {EU-3} | Banki könyvben szereplő kitettségek, ebből

  Ebben a sorban az intézmények a következő sorok összegét tüntetik fel: {LRSpl;EU-4}, {LRSpl;EU-5}, {LRSpl;EU-6}, {LRSpl;EU-7}, {LRSpl;EU-8}, {LRSpl;EU-9}, {LRSpl;EU-10}, {LRSpl;EU-11} és {LRSpl;EU-12}. |
| {EU-4} | Fedezett kötvények

  Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;080;010} és {LR4;080;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely a fedezett kötvényeket megtestesítő eszközök teljes kitettségértéke. |
| {EU-5} | Kormányzatként kezelt kitettségek

  Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;090;010} és {LR4;090;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely az 575/2013/EU rendeletben kormányzatként kezelt szervezetekkel szembeni kitettségek összértéke. |
| {EU-6} | Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal, multilaterális fejlesztési bankokkal, nemzetközi szervezetekkel és közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek

  Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;140;010} és {LR4;140;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely a nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal, helyi hatóságokkal, multilaterális fejlesztési bankokkal, nemzetközi szervezetekkel és közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek összértéke. |
| {EU-7} | Intézmények

  Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;180;010} és {LR4;180;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely az intézményekkel szembeni kitettségek értéke. |
| {EU-8} | Ingatlan-jelzálogjoggal fedezett

  Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;190;010} és {LR4;190;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely az ingatlan-jelzálogjoggal fedezett eszközök kitettségértéke. |
| {EU-9} | Lakossággal szembeni kitettségek

  Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;210;010} és {LR4;210;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely a lakossággal szembeni kitettségek összértéke. |
| {EU-10} | Vállalati

  Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;230;010} és {LR4;230;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely a (pénzügyi és nem pénzügyi) vállalkozásokkal szembeni kitettségek összértéke. |
| {EU-11} | Nemteljesítő kitettségek

  Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;280;010} és {LR4;280;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely a nemteljesítő eszközök teljes kitettségértéke. |
| {EU-12} | Egyéb kitettségek (pl. részvény, értékpapírosítás és egyéb nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök)

  Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;290;010} és {LR4;290;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely az egyéb, nem kereskedési könyvi kitettségek (pl. részvény, értékpapírosítás és egyéb nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök) 575/2013/EU rendelet szerinti teljes kitettségértéke. Itt kell feltüntetni a T1 tőke meghatározása során levont és ezért az {LRCom; 2} sorban megadott eszközöket is, amennyiben azokat nem az {LRSpl;EU-2}–{LRSpl;EU-12} sorokban veszik figyelembe. |

11.

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

Sor

{EU-1}

Mérlegen belüli kitettségek összesen (a származtatott ügyletek és az értékpapír-finanszírozási ügyletek nélkül), ebből

Ebben a sorban az intézmények az {LRSpl;EU-2} és az {LRSpl;EU-3} összegét tüntetik fel.

{EU-2}

Kereskedési könyvben szereplő kitettségek

Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;070;010} mezőben meghatározott kitettségek értékét tüntetik fel, amely a kereskedési könyvbe tartozó eszközök teljes kitettségértéke a származtatott ügyletek és az értékpapír-finanszírozási ügyletek nélkül.

{EU-3}

Banki könyvben szereplő kitettségek, ebből

Ebben a sorban az intézmények a következő sorok összegét tüntetik fel: {LRSpl;EU-4}, {LRSpl;EU-5}, {LRSpl;EU-6}, {LRSpl;EU-7}, {LRSpl;EU-8}, {LRSpl;EU-9}, {LRSpl;EU-10}, {LRSpl;EU-11} és {LRSpl;EU-12}.

{EU-4}

Fedezett kötvények

Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;080;010} és {LR4;080;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely a fedezett kötvényeket megtestesítő eszközök teljes kitettségértéke.

{EU-5}

Kormányzatként kezelt kitettségek

Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;090;010} és {LR4;090;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely az 575/2013/EU rendeletben kormányzatként kezelt szervezetekkel szembeni kitettségek összértéke.

{EU-6}

Nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal, multilaterális fejlesztési bankokkal, nemzetközi szervezetekkel és közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek

Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;140;010} és {LR4;140;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely a nem kormányzatként kezelt regionális kormányzatokkal, helyi hatóságokkal, multilaterális fejlesztési bankokkal, nemzetközi szervezetekkel és közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek összértéke.

{EU-7}

Intézmények

Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;180;010} és {LR4;180;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely az intézményekkel szembeni kitettségek értéke.

{EU-8}

Ingatlan-jelzálogjoggal fedezett

Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;190;010} és {LR4;190;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely az ingatlan-jelzálogjoggal fedezett eszközök kitettségértéke.

{EU-9}

Lakossággal szembeni kitettségek

Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;210;010} és {LR4;210;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely a lakossággal szembeni kitettségek összértéke.

{EU-10}

Vállalati

Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;230;010} és {LR4;230;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely a (pénzügyi és nem pénzügyi) vállalkozásokkal szembeni kitettségek összértéke.

{EU-11}

Nemteljesítő kitettségek

Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;280;010} és {LR4;280;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely a nemteljesítő eszközök teljes kitettségértéke.

{EU-12}

Egyéb kitettségek (pl. részvény, értékpapírosítás és egyéb nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök)

Ebben a sorban az intézmények a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében a {LR4;290;010} és {LR4;290;020} mezőben meghatározott kitettségek összegét tüntetik fel, amely az egyéb, nem kereskedési könyvi kitettségek (pl. részvény, értékpapírosítás és egyéb nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök) 575/2013/EU rendelet szerinti teljes kitettségértéke. Itt kell feltüntetni a T1 tőke meghatározása során levont és ezért az {LRCom; 2} sorban megadott eszközöket is, amennyiben azokat nem az {LRSpl;EU-2}–{LRSpl;EU-12} sorokban veszik figyelembe.

5.   LRQua tábla: Szabadmezős szövegdobozok a minőségi tételekkel kapcsolatos közzététel számára

| 12. | Az intézmények az ebben a részben megadott utasítások alapján töltik ki az I. mellékletben található LRQua táblát. | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- | --- |
| Sor | |
| {1} | A túlzott tőkeáttételi kockázat kezelésére használt eljárások leírása

  Az 575/2013/EU rendelet 451. cikke (1) bekezdésének d) pontja
  Ebben a sorban a következőkre vonatkozóan kell releváns információkat megadni:






  a) | a túlzott tőkeáttételi kockázat értékelésére szolgáló eljárások és erőforrások; |

12.

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

Sor

{1}

A túlzott tőkeáttételi kockázat kezelésére használt eljárások leírása

Az 575/2013/EU rendelet 451. cikke (1) bekezdésének d) pontja

Ebben a sorban a következőkre vonatkozóan kell releváns információkat megadni:

a)

a túlzott tőkeáttételi kockázat értékelésére szolgáló eljárások és erőforrások;

| b) | a túlzott tőkeáttételi kockázat értékeléséhez adott esetben használt matematikai eszközök, ideértve az esetleges belső célértékekkel kapcsolatos információkat és azt, hogy használnak-e az 575/2013/EU rendelet szerinti tőkeáttételi mutatón kívül egyéb mutatókat; |
| --- | --- |

b)

a túlzott tőkeáttételi kockázat értékeléséhez adott esetben használt matematikai eszközök, ideértve az esetleges belső célértékekkel kapcsolatos információkat és azt, hogy használnak-e az 575/2013/EU rendelet szerinti tőkeáttételi mutatón kívül egyéb mutatókat;

| c) | milyen módon veszik figyelembe a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelése során a lejárati eltéréseket és a megterhelt eszközöket; |
| --- | --- |

c)

milyen módon veszik figyelembe a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelése során a lejárati eltéréseket és a megterhelt eszközöket;

| d) | a tőkeáttételi mutató változására reagáló folyamatok, ideértve a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelése érdekében a T1 tőke esetleges növelését célzó folyamatokat és ütemezést; vagy a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelése érdekében a tőkeáttételi mutató nevezőjének (teljes kitettségérték) kiigazítását célzó eljárásokat és ütemezést. |
| --- | --- |

d)

a tőkeáttételi mutató változására reagáló folyamatok, ideértve a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelése érdekében a T1 tőke esetleges növelését célzó folyamatokat és ütemezést; vagy a túlzott tőkeáttételi kockázat kezelése érdekében a tőkeáttételi mutató nevezőjének (teljes kitettségérték) kiigazítását célzó eljárásokat és ütemezést.

{2}

Azon tényezők leírása, amelyek hatással voltak a tőkeáttételi mutatóra abban az időszakban, amelyre a nyilvánosságra hozott tőkeáttételi mutató vonatkozik

Az 575/2013/EU rendelet 451. cikke (1) bekezdésének e) pontja

Ebben a sorban a következőkre vonatkozóan kell releváns információkat megadni:

| a) | a tőkeáttételi mutató előző közzétételi referencia-időpont óta bekövetkezett számszerű változása; |
| --- | --- |

a)

a tőkeáttételi mutató előző közzétételi referencia-időpont óta bekövetkezett számszerű változása;

| b) | a tőkeáttételi mutató előző közzétételi referencia-időpont óta bekövetkezett változásának fő mozgatói, a következőkre vonatkozó magyarázó megjegyzésekkel:






  (1) | a változás jellege, valamint hogy a változás a mutató számlálóját, nevezőjét vagy mindkettőt érintette-e; |
| --- | --- | --- |

b)

a tőkeáttételi mutató előző közzétételi referencia-időpont óta bekövetkezett változásának fő mozgatói, a következőkre vonatkozó magyarázó megjegyzésekkel:

(1)

a változás jellege, valamint hogy a változás a mutató számlálóját, nevezőjét vagy mindkettőt érintette-e;

| (2) | a változás belső stratégiai döntés eredménye volt-e, és amennyiben igen, e döntés kifejezetten a tőkeáttételi mutatóra irányult-e, vagy arra csak közvetve hatott; |
| --- | --- |

(2)

a változás belső stratégiai döntés eredménye volt-e, és amennyiben igen, e döntés kifejezetten a tőkeáttételi mutatóra irányult-e, vagy arra csak közvetve hatott;

| (3) | a tőkeáttételi mutatót befolyásoló gazdasági és pénzügyi környezettel kapcsolatos legfontosabb külső tényezők. |
| --- | --- |

(3)

a tőkeáttételi mutatót befolyásoló gazdasági és pénzügyi környezettel kapcsolatos legfontosabb külső tényezők.

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/26

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/201 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. február 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 15-én .

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 86,9 |
| IL | 236,2 |
| MA | 94,9 |
| TR | 99,2 |
| ZZ | 129,3 |
| 0707 00 05 | MA | 84,6 |
| TR | 174,3 |
| ZZ | 129,5 |
| 0709 93 10 | MA | 37,9 |
| TR | 160,6 |
| ZZ | 99,3 |
| 0805 10 20 | BR | 63,2 |
| EG | 46,6 |
| IL | 113,9 |
| MA | 61,6 |
| TN | 52,4 |
| TR | 60,1 |
| ZZ | 66,3 |
| 0805 20 10 | IL | 124,0 |
| MA | 89,9 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 99,5 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 69,8 |
| IL | 149,6 |
| MA | 143,0 |
| TR | 50,4 |
| ZZ | 103,2 |
| 0805 50 10 | IL | 106,9 |
| MA | 89,2 |
| TR | 97,9 |
| ZZ | 98,0 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 93,0 |
| US | 153,9 |
| ZZ | 128,6 |
| 0808 30 90 | CL | 233,5 |
| CN | 78,4 |
| ZA | 100,1 |
| ZZ | 137,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

86,9

IL

236,2

MA

94,9

TR

99,2

ZZ

129,3

0707 00 05

MA

84,6

TR

174,3

ZZ

129,5

0709 93 10

MA

37,9

TR

160,6

ZZ

99,3

0805 10 20

BR

63,2

EG

46,6

IL

113,9

MA

61,6

TN

52,4

TR

60,1

ZZ

66,3

0805 20 10

IL

124,0

MA

89,9

TR

84,6

ZZ

99,5

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

69,8

IL

149,6

MA

143,0

TR

50,4

ZZ

103,2

0805 50 10

IL

106,9

MA

89,2

TR

97,9

ZZ

98,0

0808 10 80

CA

138,9

CL

93,0

US

153,9

ZZ

128,6

0808 30 90

CL

233,5

CN

78,4

ZA

100,1

ZZ

137,3

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/28

---

A TANÁCS (EU) 2016/202 HATÁROZATA

(2016. február 12.)

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott EPA-bizottságban az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Közép-Afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló 2009/152/EK tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: EPA) irányuló ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2009. január 15-én került aláírásra és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: EPA) irányuló ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2009. január 15-én került aláírásra és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazandó.

| (2) | A megállapodás 92. cikke létrehozza a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot (a továbbiakban: EPA-bizottság), amely felelős a megállapodás szerinti ügyek igazgatásáért és a megállapodásban említett összes feladat teljesítéséért. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 92. cikke létrehozza a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot (a továbbiakban: EPA-bizottság), amely felelős a megállapodás szerinti ügyek igazgatásáért és a megállapodásban említett összes feladat teljesítéséért.

| (3) | A megállapodás 92. cikke szerint a felek megállapodnak az EPA-bizottság összetételéről, szervezetéről és működéséről. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 92. cikke szerint a felek megállapodnak az EPA-bizottság összetételéről, szervezetéről és működéséről.

| (4) | Az Uniónak meg kell határoznia az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot, |
| --- | --- |

(4)

Az Uniónak meg kell határoznia az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott EPA-bizottságban az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontnak az EPA-bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

A határozattervezet kisebb jelentőségű, nem lényeges módosítása újabb tanácsi határozat nélkül is megengedett.

2. cikk

Az EPA-bizottság határozatát annak elfogadása után az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  
  HL L 57., 2009.2.28., 1. o.

1

---

TERVEZET

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott

EPA-BIZOTTSÁG .../2015 HATÁROZATA

(...)

az eljárási szabályzatának elfogadásáról

AZ EPA-BIZOTTSÁG,

tekintettel a 2009. január 15-én Brüsszelben aláírt, és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazott, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), és különösen annak 92. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás és e határozat értelmében a közép-afrikai felet a Kameruni Köztársaság alkotja. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás és e határozat értelmében a közép-afrikai felet a Kameruni Köztársaság alkotja.

| (2) | A megállapodás szerint a felek megállapodnak az EPA-bizottság összetételéről, szervezetéről és működéséről, |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás szerint a felek megállapodnak az EPA-bizottság összetételéről, szervezetéről és működéséről,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EPA-bizottság eljárási szabályzatát az I. melléklet tartalmazza.

Az eljárási szabályzat nem érinti a megállapodásban meghatározott vagy az EPA-bizottság által megállapítható különleges szabályokat.

2. cikk

Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.

Kelt ...,

a Kameruni Köztársaság részéről

az Európai Unió részéről

---

MELLÉKLET

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott

EPA-BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Az EPA-bizottság feladatai

A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság (EPA-bizottság) felelős az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és az e megállapodásban említett valamennyi feladat teljesítéséért.

Az EPA-bizottság feladatai a következők:

| (1) | A kereskedelem területén:






  a) | felügyeli és biztosítja a megállapodás végrehajtását és megfelelő alkalmazását. E célból meg kell vizsgálnia és ajánlania kell prioritást élvező együttműködési területeket; |
| --- | --- | --- |

(1)

A kereskedelem területén:

a)

felügyeli és biztosítja a megállapodás végrehajtását és megfelelő alkalmazását. E célból meg kell vizsgálnia és ajánlania kell prioritást élvező együttműködési területeket;

| b) | értékeli a megállapodás keretében kapott eredményeket, és adott esetben gondoskodik a megállapodás rendelkezéseinek tökéletesítéséről; |
| --- | --- |

b)

értékeli a megállapodás keretében kapott eredményeket, és adott esetben gondoskodik a megállapodás rendelkezéseinek tökéletesítéséről;

| c) | intézkedéseket tesz a megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő viták elkerülése és/vagy rendezése érdekében; |
| --- | --- |

c)

intézkedéseket tesz a megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő viták elkerülése és/vagy rendezése érdekében;

| d) | nyomon követi a regionális integráció és a felek közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok alakulását; |
| --- | --- |

d)

nyomon követi a regionális integráció és a felek közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok alakulását;

| e) | nyomon követi és értékeli a megállapodás végrehajtásának a felek fenntartható fejlődésére gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

e)

nyomon követi és értékeli a megállapodás végrehajtásának a felek fenntartható fejlődésére gyakorolt hatását;

| f) | megvitatja és meghozza azokat az intézkedéseket, amelyek ösztönző hatással lehetnek a kereskedelemre, a beruházásokra és a felek közötti üzleti lehetőségekre; |
| --- | --- |

f)

megvitatja és meghozza azokat az intézkedéseket, amelyek ösztönző hatással lehetnek a kereskedelemre, a beruházásokra és a felek közötti üzleti lehetőségekre;

| g) | megvitat valamennyi, a megállapodással összefüggő kérdést, valamint minden olyan más kérdést, amely veszélyeztetheti a megállapodás céljainak megvalósítását. |
| --- | --- |

g)

megvitat valamennyi, a megállapodással összefüggő kérdést, valamint minden olyan más kérdést, amely veszélyeztetheti a megállapodás céljainak megvalósítását.

| (2) | A fejlesztési együttműködés területén:






  a) | biztosítja a fejlesztési együttműködésre vonatkozó, a megállapodás hatálya alá tartozó rendelkezések alkalmazását; |
| --- | --- | --- |

(2)

A fejlesztési együttműködés területén:

a)

biztosítja a fejlesztési együttműködésre vonatkozó, a megállapodás hatálya alá tartozó rendelkezések alkalmazását;

| b) | a többi partnerrel együtt nyomon követi és koordinálja a megállapodásban meghatározott együttműködési rendelkezések végrehajtását; |
| --- | --- |

b)

a többi partnerrel együtt nyomon követi és koordinálja a megállapodásban meghatározott együttműködési rendelkezések végrehajtását;

| c) | rendszeres időközönként felülvizsgálja a megállapodásban meghatározott együttműködési prioritásokat, és adott esetben új prioritások felvételére tesz ajánlást; |
| --- | --- |

c)

rendszeres időközönként felülvizsgálja a megállapodásban meghatározott együttműködési prioritásokat, és adott esetben új prioritások felvételére tesz ajánlást;

| d) | gondoskodik a megállapodáshoz mellékelt közös útmutató dokumentum végrehajtásáról. |
| --- | --- |

d)

gondoskodik a megállapodáshoz mellékelt közös útmutató dokumentum végrehajtásáról.

II. FEJEZET

SZERVEZET

2. cikk

Összetétel és elnökség

(1)   Az EPA-bizottságot egyrészről az Európai Unió Tanácsa tagjainak és az Európai Bizottságnak a képviselői, másrészről a Kameruni Köztársaság képviselői alkotják, miniszteri vagy vezető tisztviselői szinten.

(2)   Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „felek” meghatározása a megállapodás 95. cikkében foglaltak szerint történik.

(3)   Az EPA-bizottság elnöki tisztét az Európai Unió képviselője és a Kameruni Köztársaság képviselője látja el, 12 hónapos időszakonként felváltva. Az első elnökségi időszakra szóló megbízatás az EPA-bizottság első ülésének napján kezdődik, és ugyanazon év december 31-én ér véget. Az elnöki tisztet elsőként a Kameruni Köztársaság képviselője tölti be.

3. cikk

Megfigyelők

(1)   Az EPA-bizottság üléseire meghívást kapnak a Közép-afrikai Gazdasági és Pénzügyi Közössége (Communauté Économique et Monétaire des États de l'Afrique centrale, CEMAC) Bizottságának és a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (Communauté Economique des États de l'Afrique centrale, CEEAC) Főtitkárságának képviselői.

(2)   A felek dönthetnek úgy, hogy az EPA-bizottság ülésére megfigyelőként meghívják a civil társadalom és a magánszektor képviselőit, valamint szakértőket és az általuk szabadon választott más személyt.

(3)   Az EPA-bizottság dönthet úgy, hogy az ülések érzékeny kérdéseket érintő részein és az EPA-bizottság döntéshozatalakor a megfigyelők nem vehetnek részt az ülésen.

4. cikk

Titkárság

Az Európai Unió részéről az Európai Bizottság, illetve a Kameruni Köztársaság 12 hónapos időszakonként felváltva látja el az EPA-bizottság titkári feladatait. Ezek az időszakok egybeesnek az EPA-bizottság elnökségi időszakával.

5. cikk

Albizottságok

Az EPA-bizottság hatáskörének hatékony gyakorlása érdekében a megállapodással kapcsolatos egyes témakörökért felelős, irányítása alatt álló albizottságokat hozhat létre. Az EPA-bizottság e célból meghatározza az említett albizottságok összetételét és feladatait.

III. FEJEZET

MŰKÖDÉS

6. cikk

Határozatok és ajánlások

(1)   Az EPA-bizottság egyhangúlag hozza meg határozatait és ajánlásait.

(2)   Az EPA-bizottság a megállapodás keretében felmerülő bármely általános, az AKCS államok és az Európai Unió közös érdekeit érintő ügyet az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) 15. cikkében meghatározott AKCS–EU Miniszterek Tanácsa elé terjeszthet.

(3)   Az ülések közötti időszakban az EPA-bizottság írásbeli eljárás útján, mindkét fél egyetértése mellett határozatokat, illetve ajánlásokat fogadhat el. Az írásbeli eljárás a felek közötti jegyzékváltást jelent.

(4)   Az EPA-bizottság határozatai és ajánlásai a „határozat” vagy „ajánlás” címet viselik, amelyet sorszám, az elfogadás időpontja, valamint a tartalom megjelölése követ. Mindegyik határozat rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról.

(5)   Az EPA-bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat az Európai Unió részéről az Európai Bizottság egy képviselője, valamint a Kameruni Köztársaság egy képviselője hitelesíti.

(6)   A határozatokat és ajánlásokat az EPA-bizottság dokumentumaiként kell továbbítani a feleknek.

7. cikk

Levelezés

(1)   Az EPA-bizottságnak címzett valamennyi levelet a titkárságához kell irányítani.

(2)   A titkárság gondoskodik arról, hogy az EPA-bizottságnak címzett valamennyi levelet továbbítsák a bizottság elnökéhez, és amennyiben indokolt, az ezen eljárási szabályzat 10. cikkében említett dokumentumként köröztessék minden egyes félnek a megállapodás 92. cikkében meghatározott kapcsolattartó pontja között.

(3)   Az EPA-bizottság elnökétől származó leveleket a felek kapcsolattartó pontjainak a titkárság küldi megl, és amennyiben indokolt, ezen eljárási szabályzat 10. cikkében említett dokumentumként körözteti az EPA-bizottság többi tagjai között.

8. cikk

Ülések

(1)   Az EPA-bizottság rendszeres – legfeljebb éves – időközönként ülésezik, valamint rendkívüli üléseket is tart, amennyiben a körülmények úgy kívánják, és ha a felek erről közösen megegyeznek.

(2)   Az EPA-bizottság üléseinek helyszínéről és időpontjáról a felek közösen állapodnak meg.

(3)   Az EPA-bizottság üléseit a másik féllel folytatott konzultációt követően az elnöki tisztséget betöltő fél hívja össze.

(4)   A meghívókat az adott ülést megelőzően legalább tizenöt nappal meg kell küldeni a résztvevőknek.

9. cikk

Küldöttségek

Az egyes üléseket megelőzően az EPA-bizottság elnökét tájékoztatni kell az Európai Unió, a Kameruni Köztársaság és az esetleges megfigyelők küldöttségeinek tervezett összetételéről.

10. cikk

Dokumentáció

Amennyiben az EPA-bizottság tanácskozásai írott dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a titkárság az EPA-bizottság dokumentumaiként – legalább az ülés kezdete előtt tizennégy nappal – számmal látja el és körözteti.

11. cikk

Az ülések napirendje

(1)   Az EPA-bizottság titkársága a felek által tett javaslatok alapján összeállítja az egyes ülések tervezett napirendjét. A tervezett napirendet a titkárság az ülés előtt legalább tizenöt nappal megküldi a felek kapcsolattartó pontjának.

(2)   A tervezett napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyek napirendre tűzésére az ülés kezdete előtt legalább huszonegy nappal kérelem érkezett a titkársághoz, de csak azok a pontok kerülnek fel a tervezett napirendre, amelyeknél a kapcsolódó dokumentumokat legkésőbb az előzetes napirend elküldésének napjáig megkapta a titkárság.

(3)   Az EPA-bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. A felek egyetértésével a napirendbe a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni.

(4)   Az EPA-bizottság elnöke a felek beleegyezésével bizonyos témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából szakértőket kérhet fel az EPA-bizottság ülésein való részvételre.

(5)   A titkárság a felekkel egyetértésben az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőket.

12. cikk

Jegyzőkönyv

(1)   Minden egyes ülés végén az EPA-bizottság tagjai elkészítik és aláírják az összefoglaló következtetéseket.

(2)   A titkárság legfeljebb egy hónapon belül elkészíti az egyes ülések jegyzőkönyvtervezetét.

(3)   Főszabályként a jegyzőkönyv összefoglalja az egyes napirendi pontokat, adott esetben az alábbiak megjelölésével:

| a) | az EPA-bizottsághoz benyújtott valamennyi dokumentum, |
| --- | --- |

a)

az EPA-bizottsághoz benyújtott valamennyi dokumentum,

| b) | valamennyi olyan nyilatkozat, amelynek a jegyzőkönyvbe való felvételét az EPA-bizottság valamely tagja kérte, |
| --- | --- |

b)

valamennyi olyan nyilatkozat, amelynek a jegyzőkönyvbe való felvételét az EPA-bizottság valamely tagja kérte,

| c) | az egyes kérdésekkel kapcsolatban meghozott határozatok, megtett ajánlások, jóváhagyott nyilatkozatok és elfogadott következtetések. |
| --- | --- |

c)

az egyes kérdésekkel kapcsolatban meghozott határozatok, megtett ajánlások, jóváhagyott nyilatkozatok és elfogadott következtetések.

(4)   A jegyzőkönyv tartalmazza továbbá az EPA-bizottság résztvevőinek, valamint az őket kísérő delegációk tagjainak és az ülésen részt vevő esetleges megfigyelőknek a névsorát is.

(5)   Az ülés napját követő két hónapon belül a két fél írásban jóváhagyja a jegyzőkönyvet. A jóváhagyást követően a jegyzőkönyv két példányát a titkárság aláírásával látja el, és a felek mindegyike kap egy eredeti példányt ezekből a hiteles dokumentumokból.

13. cikk

Nyilvánosság

(1)   Amennyiben a felek erről másként nem határoznak, az EPA-bizottság ülései nem nyilvánosak.

(2)   A felek dönthetnek úgy, hogy az EPA-bizottság határozatait saját hivatalos lapjukban közzéteszik.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

14. cikk

Nyelvhasználatra vonatkozó szabályok

(1)   Az EPA-bizottság munkanyelvei a felek közös hivatalos nyelvei.

(2)   Az EPA-bizottság tanácskozásainak, valamint határozatai és ajánlásai elfogadásának alapját az (1) bekezdésben hivatkozott nyelvek valamelyikén készített dokumentumok és javaslatok képezik.

15. cikk

Kiadások

(1)   A felek mindegyike viseli az EPA-bizottság ülésein való részvételével kapcsolatos személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

(2)   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülést rendező fél viseli.

(3)   Az üléseken való tolmácsolással, valamint a határozatoknak és ajánlásoknak az EPA-bizottság munkanyelveire való fordításával kapcsolatos költségeket az ülést rendező fél viseli. Az üléseken való tolmácsolással, valamint a határozatoknak és ajánlásoknak az Európai Unió többi hivatalos nyelvére való fordításával kapcsolatos költségeket az Európai Unió viseli.

16. cikk

Az eljárási szabályzat módosítása

A 6. cikk (1) bekezdésével összhangban ezen eljárási szabályzat az EPA-bizottság határozatával módosítható.

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/36

---

A TANÁCS (EU) 2016/203 HATÁROZATA

(2016. február 12.)

az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontról (az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadások)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

| (2) | Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról. |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról.

| (3) | Az (EU) 2015/359 bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. Liechtensteinben nem állnak rendelkezésre információk a vállalati finanszírozási rendszerekkel, valamint az egynapos és járóbeteg-ellátással kapcsolatban, ezért mentesíteni kell ezen adatok szolgáltatása alól. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/359 bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. Liechtensteinben nem állnak rendelkezésre információk a vállalati finanszírozási rendszerekkel, valamint az egynapos és járóbeteg-ellátással kapcsolatban, ezért mentesíteni kell ezen adatok szolgáltatása alól.

| (4) | Az EGT-megállapodás XXI. mellékletét (Statisztika) ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az EGT-megállapodás XXI. mellékletét (Statisztika) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Ezért az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(5)

Ezért az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontnak az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  
  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

1

(2)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/359 rendelete (2015. március 4.) az 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadásokra és finanszírozásra vonatkozó statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 62., 2015.3.6., 6. o.)

3

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG .../2016 HATÁROZATA

(...)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadásokra és finanszírozásra vonatkozó statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2015. március 4-i (EU) 2015/359 bizottsági rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadásokra és finanszírozásra vonatkozó statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2015. március 4-i (EU) 2015/359 bizottsági rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az EGT-megállapodás XXI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás XXI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás XXI. melléklete a 18z5. pont (205/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet) után a következő ponttal egészül ki:

| „18z6. | 32015 R 0359: A Bizottság 2015. március 4-i (EU) 2015/359 rendelete az 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadásokra és finanszírozásra vonatkozó statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 62., 2015.3.6., 6. o.).
  A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | Liechtenstein mentesül az egynapos gyógyító (HC.1.2) és rehabilitációs (HC.2.2) ellátásra, valamint a tartós nappali ápolás-gondozásra (egészségügyi) vonatkozó különálló adatszolgáltatás alól, amely adatokat a gyógyító (HC.1.3) és rehabilitációs (HC.2.3) járóbeteg-ellátásra, valamint a tartós járóbeteg-ellátásra (egészségügyi) (HC.3.3) vonatkozó adatokba fogják belefoglalni. |
| --- | --- | --- |

„18z6.

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

Liechtenstein mentesül az egynapos gyógyító (HC.1.2) és rehabilitációs (HC.2.2) ellátásra, valamint a tartós nappali ápolás-gondozásra (egészségügyi) vonatkozó különálló adatszolgáltatás alól, amely adatokat a gyógyító (HC.1.3) és rehabilitációs (HC.2.3) járóbeteg-ellátásra, valamint a tartós járóbeteg-ellátásra (egészségügyi) (HC.3.3) vonatkozó adatokba fogják belefoglalni.

| b) | Liechtenstein mentesül a vállalati finanszírozási rendszerekre (HF.2.3) vonatkozó adatszolgáltatás alól. E mentességet az EGT Vegyes Bizottság minden olyan esetben felülvizsgálja, amikor a Liechtenstein által szolgáltatott adatok szerint Liechtensteinben a vállalati finanszírozási rendszerekkel kapcsolatos kiadások többé nem elhanyagolhatóak.” |
| --- | --- |

b)

Liechtenstein mentesül a vállalati finanszírozási rendszerekre (HF.2.3) vonatkozó adatszolgáltatás alól. E mentességet az EGT Vegyes Bizottság minden olyan esetben felülvizsgálja, amikor a Liechtenstein által szolgáltatott adatok szerint Liechtensteinben a vállalati finanszírozási rendszerekkel kapcsolatos kiadások többé nem elhanyagolhatóak.”

2. cikk

Az (EU) 2015/359 rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1).

4. cikk

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjának az EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

[...]

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

[...]

---

(1)  
  HL L 62., 2015.3.6., 6. o.

1

(*1)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

*1

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/39

---

A TANÁCS (EU) 2016/204 HATÁROZATA

(2016. február 12.)

az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontról (ultraszéles sáv)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

| (2) | Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításáról. |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításáról.

| (3) | A 2014/702/EU bizottsági végrehajtási határozatot (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. Izlandon és Norvégiában a repülőterek közelében sűrűbbek a rádióösszeköttetések, és azokat intenzívebben használják, mint az EU-ban. A mobilhálózat-üzemeltetők rádióösszeköttetéseinek káros megzavarását elkerülendő Izlandot és Norvégiát mentesíteni kell az alól, hogy légi járművek fedélzetén ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára engedélyezzék a 6,0–8,5 GHz rádiófrekvenciák használatát. |
| --- | --- |

(3)

A 2014/702/EU bizottsági végrehajtási határozatot (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. Izlandon és Norvégiában a repülőterek közelében sűrűbbek a rádióösszeköttetések, és azokat intenzívebben használják, mint az EU-ban. A mobilhálózat-üzemeltetők rádióösszeköttetéseinek káros megzavarását elkerülendő Izlandot és Norvégiát mentesíteni kell az alól, hogy légi járművek fedélzetén ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára engedélyezzék a 6,0–8,5 GHz rádiófrekvenciák használatát.

| (4) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletét (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletét (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Ezért az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(5)

Ezért az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) javasolt módosításával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspontnak az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  
  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

1

(2)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

(3)  A Bizottság 2014/702/EU végrehajtási határozata (2014. október 7.) az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról (HL L 293., 2014.10.9., 48. o.).

3

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG .../2016 HATÁROZATA

(...)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról szóló, 2014. október 7-i 2014/702/EU bizottsági végrehajtási határozatot (1) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról szóló, 2014. október 7-i 2014/702/EU bizottsági végrehajtási határozatot (1) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (2) | Az EGT-megállapodás XI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás XI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5cw. pontja (2007/131/EK bizottsági határozat) a következőképpen módosul:

| (1) | A pont a következő szöveggel egészül ki:

  „A határozat rendelkezései a megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendők:
  Izland és Norvégia mentesül az alól, hogy légi járművek fedélzetén ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára engedélyezze a 6,0–8,5 GHz rádiófrekvenciák használatát”. |
| --- | --- |

(1)

A pont a következő szöveggel egészül ki:

„A határozat rendelkezései a megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendők:

Izland és Norvégia mentesül az alól, hogy légi járművek fedélzetén ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára engedélyezze a 6,0–8,5 GHz rádiófrekvenciák használatát”.

| (2) | A szöveg a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „– | 32014 D 0702: A Bizottság 2014. október 7-i 2014/702/EU végrehajtási határozata (HL L 293., 2014.10.9., 48. o.)”. |
| --- | --- | --- |

(2)

A szöveg a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„–

2. cikk

A 2014/702/EU végrehajtási határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (2).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

[...]

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

[...]

---

(1)  
  HL L 293., 2014.10.9., 48. o.

1

(2)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

2

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/43

---

A TANÁCS (EU) 2016/205 HATÁROZATA

(2016. február 12.)

a Régiók Bizottságának az Osztrák Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az osztrák kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

| (2) | Michael SCHICKHOFER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Michael SCHICKHOFER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Mag. Doris KAMPUS, Landesrätin in der steirischen Landesregierung. |
| --- | --- |

—

Mag. Doris KAMPUS, Landesrätin in der steirischen Landesregierung.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/190 határozata (2015. február 5.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/994 határozata (2015. június 23.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/44

---

A TANÁCS (EU) 2016/206 HATÁROZATA

(2016. február 12.)

a Régiók Bizottságának az Osztrák Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az osztrák kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

| (2) | Johannes PEINSTEINER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Johannes PEINSTEINER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Dr. Carmen KIEFER, Vizebürgermeisterin der Marktgemeinde Kuchl. |
| --- | --- |

—

Dr. Carmen KIEFER, Vizebürgermeisterin der Marktgemeinde Kuchl.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/190 határozata (2015. február 5.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/994 határozata (2015. június 23.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/45

---

A TANÁCS (KKBP) 2016/207 HATÁROZATA

(2016. február 15.)

az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia).

| (2) | A Tanács 2015. december 7-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2015/2276 határozatot (2), amellyel a 2016. február 21-ig tartó időszakra meghosszabbította a 2013/233/KKBP határozatot és meghatározta a szóban forgó időszakra szóló pénzügyi referenciaösszeget. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2015. december 7-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2015/2276 határozatot (2), amellyel a 2016. február 21-ig tartó időszakra meghosszabbította a 2013/233/KKBP határozatot és meghatározta a szóban forgó időszakra szóló pénzügyi referenciaösszeget.

| (3) | A líbiai helyzet megköveteli az Uniótól egy esetleges polgári kapacitásépítési és segítségnyújtási válságkezelési misszió előkészítését Líbiában a biztonsági ágazat reformja területén. |
| --- | --- |

(3)

A líbiai helyzet megköveteli az Uniótól egy esetleges polgári kapacitásépítési és segítségnyújtási válságkezelési misszió előkészítését Líbiában a biztonsági ágazat reformja területén.

| (4) | A polgári tervezési kapacitás azonnali biztosítása ugyanakkor korlátozott lesz, bár a körülmények és növekvő igények miatt ez bővülhet, a Politikai és Biztonsági Bizottság jóváhagyásával. |
| --- | --- |

(4)

A polgári tervezési kapacitás azonnali biztosítása ugyanakkor korlátozott lesz, bár a körülmények és növekvő igények miatt ez bővülhet, a Politikai és Biztonsági Bizottság jóváhagyásával.

| (5) | A 2013/233/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2013/233/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(6)

Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/233/KKBP tanácsi határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az EUBAM Líbia misszió segítséget fog nyújtani a polgári biztonsági ágazati reform átfogó tervezési folyamatához egy esetleges polgári kapacitásépítési és segítségnyújtási válságkezelési misszió előkészítése céljából.”; |
| --- | --- |

1.

a 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az EUBAM Líbia misszió segítséget fog nyújtani a polgári biztonsági ágazati reform átfogó tervezési folyamatához egy esetleges polgári kapacitásépítési és segítségnyújtási válságkezelési misszió előkészítése céljából.”;

| 2. | a 3. cikk (1) bekezdése a következő alponttal egészül ki:






  „d) | információk nyújtásával segíti egy esetleges polgári kapacitásépítési és segítségnyújtási válságkezelési misszió uniós megtervezését a biztonsági ágazat reformja területén, szorosan együttműködve az UNSMIL misszióval és hozzájárulva annak tevékenységeihez, valamint kapcsolatot tartva a legitim líbiai hatóságokkal és más érintett biztonsági közvetítőkkel.”; |
| --- | --- | --- |

2.

a 3. cikk (1) bekezdése a következő alponttal egészül ki:

„d)

| 3. | a 13. cikk (1) bekezdése a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2016. február 22-től2016. augusztus 21-ig terjedő időszakra 4 475 000 euro.”; |
| --- | --- |

3.

a 13. cikk (1) bekezdése a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2016. február 22-től2016. augusztus 21-ig terjedő időszakra 4 475 000 euro.”;

| 4. | a 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezt a határozatot 2016. augusztus 21-ig kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

4.

a 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2016. augusztus 21-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2016. február 22-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2013/233/KKBP határozata (2013. május 22.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) (HL L 138., 2013.5.24., 15. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2015/2276 határozata (2015. december 7.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról (HL L 322., 2015.12.8., 51. o.).

2

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/47

---

A TANÁCS (KKBP) 2016/208 HATÁROZATA

(2016. február 15.)

az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2015/260 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2012. július 25-én elfogadta a 2012/440/KKBP határozatot (1), amelyben Sztávrosz LAMBRINÍDISZ-t nevezte ki az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2012. július 25-én elfogadta a 2012/440/KKBP határozatot (1), amelyben Sztávrosz LAMBRINÍDISZ-t nevezte ki az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjévé (EUKK).

| (2) | A Tanács 2015. február 17-én elfogadta a (KKBP) 2015/260 határozatot (2), amely 2017. február 28-ig meghosszabbította az EUKK megbízatását. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2015. február 17-én elfogadta a (KKBP) 2015/260 határozatot (2), amely 2017. február 28-ig meghosszabbította az EUKK megbízatását.

| (3) | A (KKBP) 2015/260 határozat megállapította az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeget a 2015. március 1-től2016. február 29-ig terjedő időszakra. A 2016. március 1-től2017. február 28-ig terjedő időszakra új pénzügyi referenciaösszeget kell megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

A (KKBP) 2015/260 határozat megállapította az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeget a 2015. március 1-től2016. február 29-ig terjedő időszakra. A 2016. március 1-től2017. február 28-ig terjedő időszakra új pénzügyi referenciaösszeget kell megállapítani.

| (4) | A (KKBP) 2015/260 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A (KKBP) 2015/260 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2015/260 határozat 5. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2016. március 1-től2017. február 28-ig terjedő időszakra 825 000 EUR.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2012/440/KKBP határozata (2012. július 25.) az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 200., 2012.7.27., 21. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2015/260 határozata (2015. február 17.) az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról (HL L 43., 2015.2.18., 29. o.).

2

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/48

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/209 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. február 12.)

a városi területeken alkalmazott intelligens közlekedési rendszerek (ITS) tekintetében az európai szabványügyi szervekhez intézett, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet támogató szabványosítási felkérésről

(az értesítés a C(2016) 808. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, a francia és a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 8. cikkével összhangban a Bizottság felkérheti az európai szabványügyi szervezeteket, hogy dolgozzanak ki az ITS kiépítése és gyakorlati használata tekintetében érvényesülő kölcsönös átjárhatóság, kompatibilitás és folyamatosság biztosításához szükséges szabványokat. E szabványok tekintetében a 2010/40/EU irányelv 2. és 3. cikke, 4. cikkének (1) bekezdése és I. melléklete az ITS-en belül kiemelt területeket és kiemelt intézkedéseket határoz meg. Az I. melléklet továbbá hangsúlyozza az elektronikus adatcserére szolgáló városi és városközi interfészek kialakításának, valamint az átfogó európai ITS-architektúrán belül a városi dimenzió átjárhatóságának és kompatibilitásának szükségességét. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 8. cikkével összhangban a Bizottság felkérheti az európai szabványügyi szervezeteket, hogy dolgozzanak ki az ITS kiépítése és gyakorlati használata tekintetében érvényesülő kölcsönös átjárhatóság, kompatibilitás és folyamatosság biztosításához szükséges szabványokat. E szabványok tekintetében a 2010/40/EU irányelv 2. és 3. cikke, 4. cikkének (1) bekezdése és I. melléklete az ITS-en belül kiemelt területeket és kiemelt intézkedéseket határoz meg. Az I. melléklet továbbá hangsúlyozza az elektronikus adatcserére szolgáló városi és városközi interfészek kialakításának, valamint az átfogó európai ITS-architektúrán belül a városi dimenzió átjárhatóságának és kompatibilitásának szükségességét.

| (2) | A 2010/40/EU irányelv 6. cikke alapján már elfogadásra került előírások (3) végrehajtásának hatálya elsősorban a transzeurópai közlekedési hálózatot (TEN-T) érinti. A 2010/40/EU irányelv ugyanakkor elismeri, hogy szükség van a városi és városközi rendszerek közötti olyan interfészekre, amelyek a különböző hálózatok vonatkozásában és határokon átnyúlóan lehetővé teszik az átjárhatóságot és a szolgáltatások folytonosságát. Az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások nyújtására vonatkozó előírások végrehajtása szempontjából a városi területek opcionális „kiemelt területnek” minősülnek. Az egyes utazások első és utolsó kilométereit az utasok általában városi területen teszik meg, éppen ezért e szakaszok alapvető fontossággal bírnak a zökkenőmentes mobilitást lehetővé tevő, az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások nyújtása szempontjából. |
| --- | --- |

(2)

A 2010/40/EU irányelv 6. cikke alapján már elfogadásra került előírások (3) végrehajtásának hatálya elsősorban a transzeurópai közlekedési hálózatot (TEN-T) érinti. A 2010/40/EU irányelv ugyanakkor elismeri, hogy szükség van a városi és városközi rendszerek közötti olyan interfészekre, amelyek a különböző hálózatok vonatkozásában és határokon átnyúlóan lehetővé teszik az átjárhatóságot és a szolgáltatások folytonosságát. Az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások nyújtására vonatkozó előírások végrehajtása szempontjából a városi területek opcionális „kiemelt területnek” minősülnek. Az egyes utazások első és utolsó kilométereit az utasok általában városi területen teszik meg, éppen ezért e szakaszok alapvető fontossággal bírnak a zökkenőmentes mobilitást lehetővé tevő, az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások nyújtása szempontjából.

| (3) | Az ITS-re vonatkozóan a 2010/40/EU irányelvben meghatározott átfogó célkitűzéseken belül a városi dimenzióval az ITS cselekvési terve (2008) (4) és a városi mobilitás cselekvési terve (2009) (5) foglalkozik. 2010-ben az Európai Bizottság ITS-sel foglalkozó szakértői csoportot állított fel (6), amelyben képviseltették magukat a helyi hatóságok és fő partnereik, a kutatás, az ipar, a közlekedési hatóságok és szolgáltatók, a szabványosítási szervezetek stb. Az ITS-sel foglalkozó szakértői csoport iránymutatásokat dolgozott ki a városi közlekedést érintő főbb ITS-alkalmazások (multimodális tájékoztatás, intelligens jegyértékesítési rendszerek, közlekedésszervezés és városi logisztika) bevezetésére vonatkozóan, összegyűjtötte a bevált gyakorlatokat és megvizsgálta a városi ITS területét érintő további szabványosítási tevékenységek szükségességét. |
| --- | --- |

(3)

Az ITS-re vonatkozóan a 2010/40/EU irányelvben meghatározott átfogó célkitűzéseken belül a városi dimenzióval az ITS cselekvési terve (2008) (4) és a városi mobilitás cselekvési terve (2009) (5) foglalkozik. 2010-ben az Európai Bizottság ITS-sel foglalkozó szakértői csoportot állított fel (6), amelyben képviseltették magukat a helyi hatóságok és fő partnereik, a kutatás, az ipar, a közlekedési hatóságok és szolgáltatók, a szabványosítási szervezetek stb. Az ITS-sel foglalkozó szakértői csoport iránymutatásokat dolgozott ki a városi közlekedést érintő főbb ITS-alkalmazások (multimodális tájékoztatás, intelligens jegyértékesítési rendszerek, közlekedésszervezés és városi logisztika) bevezetésére vonatkozóan, összegyűjtötte a bevált gyakorlatokat és megvizsgálta a városi ITS területét érintő további szabványosítási tevékenységek szükségességét.

| (4) | A Bizottság a 2013 decemberében elfogadott városi mobilitási csomagban (7) megerősítette, hogy a városi mobilitást hatékonyabbá és biztonságosabbá kell tenni, és számos tervbe vett intézkedést jelentett be, illetve ajánlásokat címzett a tagállamoknak, egyebek mellett a következők tekintetében: városi logisztika, városi behajtási rendelkezések és úthasználati díjak, intelligens közlekedési rendszerek koordinált bevezetése és a városi közúti biztonság. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a 2013 decemberében elfogadott városi mobilitási csomagban (7) megerősítette, hogy a városi mobilitást hatékonyabbá és biztonságosabbá kell tenni, és számos tervbe vett intézkedést jelentett be, illetve ajánlásokat címzett a tagállamoknak, egyebek mellett a következők tekintetében: városi logisztika, városi behajtási rendelkezések és úthasználati díjak, intelligens közlekedési rendszerek koordinált bevezetése és a városi közúti biztonság.

| (5) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) előírja, hogy a hatóságoknak a közlekedési hálózatra vonatkozóan földrajzi adatokat kell közzétenniük. Az ezekből kapott digitális hálózati grafikon továbbfejlesztésével a megbízható ITS-szolgáltatások alapjául szolgáló közös helymeghatározási referencia-rendszert lehetne létrehozni. A továbbfejlesztés során figyelembe kell venni a már létező szabványokat, különösen a földrajzi adatállományt (Geographic Data File – GDF) (9). |
| --- | --- |

(5)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) előírja, hogy a hatóságoknak a közlekedési hálózatra vonatkozóan földrajzi adatokat kell közzétenniük. Az ezekből kapott digitális hálózati grafikon továbbfejlesztésével a megbízható ITS-szolgáltatások alapjául szolgáló közös helymeghatározási referencia-rendszert lehetne létrehozni. A továbbfejlesztés során figyelembe kell venni a már létező szabványokat, különösen a földrajzi adatállományt (Geographic Data File – GDF) (9).

| (6) | „A technológiai bezáródás ellen: nyílt IKT-rendszerek kiépítése a szabványok alkalmazásának optimalizálása révén a közbeszerzésekben” című közleményében (10) és az ahhoz kapcsolódó „Útmutató szabványalapú IKT-rendszerek beszerzéséhez. Néhány bevált gyakorlat” című szolgálati munkadokumentumban (11) a Bizottság rámutat, hogy a szabványok és nyílt előírások használata előnyökkel jár, hiszen lehetővé teszi az egyes technológiai megoldások tulajdonosaitól való függés elkerülését és költséghatékonyabb megoldások alkalmazásának elősegítését. |
| --- | --- |

(6)

„A technológiai bezáródás ellen: nyílt IKT-rendszerek kiépítése a szabványok alkalmazásának optimalizálása révén a közbeszerzésekben” című közleményében (10) és az ahhoz kapcsolódó „Útmutató szabványalapú IKT-rendszerek beszerzéséhez. Néhány bevált gyakorlat” című szolgálati munkadokumentumban (11) a Bizottság rámutat, hogy a szabványok és nyílt előírások használata előnyökkel jár, hiszen lehetővé teszi az egyes technológiai megoldások tulajdonosaitól való függés elkerülését és költséghatékonyabb megoldások alkalmazásának elősegítését.

| (7) | A 2010/40/EU irányelvet támogató európai szabványok és szabvány jellegű dokumentumok kidolgozására szóló felkérés szerepel az Unió európai szabványosításra vonatkozó, két egymást követő éves munkaprogramjának 2.4.10. (12) és 3.3.8. (13) pontjában. |
| --- | --- |

(7)

A 2010/40/EU irányelvet támogató európai szabványok és szabvány jellegű dokumentumok kidolgozására szóló felkérés szerepel az Unió európai szabványosításra vonatkozó, két egymást követő éves munkaprogramjának 2.4.10. (12) és 3.3.8. (13) pontjában.

| (8) | A Bizottság iránymutatásokat (14) dolgozott ki a szabványosítási kérelmek teljesítésére vonatkozóan, és az európai szabványügyi szervek vállalták, hogy a szabványosítási kérelmek teljesítése során az említett iránymutatásokat fogják alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság iránymutatásokat (14) dolgozott ki a szabványosítási kérelmek teljesítésére vonatkozóan, és az európai szabványügyi szervek vállalták, hogy a szabványosítási kérelmek teljesítése során az említett iránymutatásokat fogják alkalmazni.

| (9) | Konzultációra került sor az európai szabványügyi szervekkel, az európai szabványügyben érdekelt felek uniós finanszírozásban részesülő szervezeteivel és a 2010/40/EU irányelv 15. cikke szerint létrehozott európai ITS-bizottsággal. |
| --- | --- |

(9)

Konzultációra került sor az európai szabványügyi szervekkel, az európai szabványügyben érdekelt felek uniós finanszírozásban részesülő szervezeteivel és a 2010/40/EU irányelv 15. cikke szerint létrehozott európai ITS-bizottsággal.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1025/2012/EU rendelet 22. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1025/2012/EU rendelet 22. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A szabványosítási tevékenységekre való felkérés

Az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (Cenelec) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) (a továbbiakban: az európai szabványügyi szervezetek) felkérést kapnak a 2010/40/EU irányelv 8. cikkének végrehajtását támogató új európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok kidolgozására a városi ITS területén belül a multimodális tájékoztatás, a közlekedésszervezés és a városi logisztika vonatkozásában. A felkérés tárgyát képező európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok a II. melléklet 1., 2., 3. és 4. táblázatában kerültek felsorolásra, és az I. mellékletben szereplő követelmények vonatkoznak rájuk.

2. cikk

A munkaprogram kidolgozása

Az európai szabványügyi szervezetek elkészítik a közös munkaprogramot, amelyben feltüntetik a felkérés tárgyát képező valamennyi szabvány jellegű dokumentumot, a felelős műszaki testületeket és a munka teljesítésének ütemezését a II. mellékletben szereplő határidők tiszteletben tartásával. Az európai szabványügyi szervezetek 2016. július 31-ig benyújtják a munkaprogramot a Bizottságnak és hozzáférést biztosítanak egy átfogó projekttervhez.

Az európai szabványügyi szervezetek eldönthetik, hogy hány európai szabványra és szabvány jellegű dokumentumra van szükség az 1. cikkben említett felkérés teljesítéséhez.

3. cikk

Megállapodás a munkaprogramról

Munkaprogramjukban az európai szabványügyi szervezetek szem előtt tartják a Bizottság által az 1. cikkben említett felkérés teljesítése tekintetében esetlegesen megadott prioritásokat.

Az európai szabványügyi szervezetek tájékoztatják a Bizottságot a munkaprogram bárminemű módosításáról.

A munkaprogram kiegészíthető további európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok tárgyát képező új témákkal, amennyiben az I. melléklet tartalmaz e témákra vonatkozó követelményeket és a témák kapcsolódnak a 2010/40/EU irányelv 2. és 3. cikkében és I. mellékletében említett kiemelt területekhez és kiemelt intézkedésekhez, és amennyiben a Bizottsággal konzultáció folyt, és a Bizottság – az 1025/2012/EU rendelet 22. cikke alapján létrehozott bizottság tájékoztatását követően – elfogadja a szóban forgó kiegészítést.

4. cikk

Jelentéstétel

Az európai szabványügyi szervezetek évente jelentést tesznek a Bizottságnak az 1. cikkben említett felkérés teljesítéséről. A szóban forgó szervezetek 2017. március 30-ig benyújtják a Bizottságnak az első közös éves jelentésüket.

Az európai szabványügyi szervezetek 2019. június 30-ig benyújtják a Bizottságnak közös záró jelentésüket. A záró jelentésben többek között szerepelniük kell azoknak a mérési kritériumoknak, amelyek alapján mérhető a multimodális tájékoztatás, a közlekedésszervezés és a városi logisztika területét érintő szabványosítás terén elért haladás, és az 1. cikk szerinti felkérés tárgyát képező szabványosítási tevékenységekben való érdekelti részvétel mértéke.

5. cikk

Érvényességi idő

Amennyiben az 1. cikkben említett felkérést az annak kézhezvételétől számított egy hónapon belül az európai szabványügyi szervek valamelyike nem fogadja el, a felkérés nem képezheti európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok kidolgozásának alapját.

6. cikk

Átjárhatósági követelmények

A felkérés tárgyát képező európai szabványokat és európai szabvány jellegű dokumentumokat úgy kell kidolgozni, hogy összhangban legyenek a 2010/40/EU irányelv alapján a Bizottság által elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok követelményeivel és megfeleljenek azoknak, különösen ami az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások nyújtására vonatkozó, 2014. december 18-án elfogadott előírásokat (15) és az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások nyújtására vonatkozó előírásokat (16) illeti.

15

16

7. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a címzettjei az Európai Szabványügyi Bizottság, az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. július 7-i 2010/40/EU irányelve az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (HL L 207., 2010.8.6., 1. o.).

2

(3)  A 305/2013/EU (HL L 91., 2013.4.3., 1. o.), a 885/2013/EU (HL L 247., 2013.9.18., 1 o.), a 886/2013/EU (HL L 247., 2013.9.18., 6. o.) és az (EU) 962/2015 (HL L 157., 2015.6.23., 21. o.) bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet.

3

(4)  COM(2008) 886 végleges.

4

(5)  COM(2009) 490 végleges.

5

(6)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520

6

(7)  http://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en.htm

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. március 14-i 2007/2/EK irányelve az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

8

(9)  ISO (14825:2004), amely leírja az ITS igényeihez alkalmazkodó közúti infrastruktúrát és tartalmaz egy átfogó, közös földrajzi referencia-rendszert.

9

(10)  COM(2013) 455 final.

10

(11)  SWD(2013) 224 final.

11

(12)  COM(2013) 561 final.

12

(13)  COM(2014) 500 final.

13

(14)  SWD(2015) 205 final (2015. október 27.), Vademecum az uniós jogszabályokat és szakpolitikákat támogató európai szabványosításról, III. rész: A szabványosítási felkérések végrehajtására vonatkozó iránymutatások.

14

(15)  C(2014) 9672 final.

15

(16)  Folyamatban lévő munka. Az előírások elfogadása 2015 végén/2016 elején várható.

16

---

I. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI SZABVÁNYOKRA ÉS AZ EURÓPAI SZABVÁNY JELLEGŰ DOKUMENTUMOKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

1.1.   A munkaprogram kidolgozására vonatkozó általános követelmények

Az ITS-sel foglalkozó szakértői csoport (1) ajánlása értelmében az európai szabványosítási tevékenységekbe szorosabban be kell építeni a városi dimenziót, és a szabványosítási munkát olyan konkrét témákra kell összpontosítani, amelyek elősegítik a városi és városközi rendszerek között létesítendő interfészek megvalósítását.

A szakértői csoport szerint továbbá a helyi hatóságokat és a városi közlekedési szakértőket is be kell vonni az ITS-sel kapcsolatos szabványosítási folyamatokba.

Az ezen felkérésen alapuló munkaprogram kidolgozásakor tehát a következőket kell szem előtt tartani:

A városi ITS-alkalmazásokon belül három fő területre kell összpontosítani, ezek: a multimodális tájékoztatás, a közlekedésszervezés, ideértve a városi behajtási rendelkezéseket is, valamint a városi logisztika, ideértve a parkolásszervezést is. Az ITS-összeköttetés megvalósítása (és az egyes rendszerek elszigetelődésének és a technológiai bezáródásnak az elkerülése) érdekében az európai szabványügyi szerveknek azt kell bemutatniuk, hogy az említett három terület az átfogó városi ITS-architektúrán belül hogyan kapcsolódik egymáshoz, és ki kell alakítaniuk a többi (nem közvetlenül e felkérés tárgyát képező) kapcsolódó ITS-alkalmazással való összeköttetéseiket és interfészeiket.

Figyelembe kell venni, hogy mindhárom terület vonatkozásában foglalkozni kell a felhasználók (fogyasztók, üzemeltetők, szolgáltatók) eltérő igényeivel, többféle környezettel (többek között városi-városközi interfészekkel) és a járművek, közlekedési módok és mobilitási szolgáltatások különféle típusaival (egyebek mellett a csökkent mozgásképességű személyek számára nyújtott szolgáltatásokkal). E célból az európai szabványügyi szervek felkérést kapnak, hogy vegyék fel a kapcsolatot a városi mobilitás területén működő, illetve a városi ITS-ben érintett szervekkel, így például a szabványügyi koordinációs csoportokkal és szervezetekkel, a helyi szabványügyi egységekkel, szakértőkkel és érdekelti fórumokkal, városi és regionális egyesületekkel, felhasználói egyesületekkel, valamint a közlekedési vállalatok és a szolgáltatók képviselőivel. Mindezek felkérést kaphatnak, hogy vegyenek részt a szabványügyi szervek munkájában és a szabvány jellegű dokumentumok kidolgozásában. Az európai szabványügyi szerveknek be kell mutatniuk, hogy a folyamat valamennyi szakaszában (tervezés, szabványkidolgozás, bevezetés) hogyan fogják bevonni a munkába a legmegfelelőbb (városszervezési) szakértőket és érdekelteket. Figyelembe kell venni a helyi szituációk és szakpolitikák sokszínűségét. Ezért törekedni kell arra, hogy a felkérés végrehajtása során tesztelésekre kerüljön sor az önkéntesen vállalkozó városokban.

Gondoskodni kell azokról a szervezeti jellegű intézkedésekről, amelyek a különböző ITS-szabványosítási kezdeményezések és munkacsoportok között lehetővé teszik az eredményes együttműködést és a sikeres koordinációt.

1.2.   A felkérés tárgyát képező dokumentumokra vonatkozó általános követelmények

1.2.1.   Megfelelés

A felkérés tárgyát képező európai szabványokat és szabvány jellegű dokumentumokat úgy kell kidolgozni, hogy összhangban legyenek:

| — | a 2010/40/EU irányelv II. mellékletében említett elvekkel, |
| --- | --- |

—

a 2010/40/EU irányelv II. mellékletében említett elvekkel,

| — | a személyes adatok védelméről szóló jogszabályokban (a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) és a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatban (3)) szereplő elvekkel, |
| --- | --- |

—

a személyes adatok védelméről szóló jogszabályokban (a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) és a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatban (3)) szereplő elvekkel,

| — | az elektronikus hozzáféréssel és az internetes hozzáféréssel kapcsolatos elvekkel („A mindenki számára hozzáférhető információs társadalom felé” című közlemény (4)). |
| --- | --- |

—

az elektronikus hozzáféréssel és az internetes hozzáféréssel kapcsolatos elvekkel („A mindenki számára hozzáférhető információs társadalom felé” című közlemény (4)).

1.2.2.   Harmonizáció

Az ITS-sel foglalkozó szakértői csoport hangsúlyozta, hogy a szabványosítási munka keretében foglalkozni kell a fennálló hiányosságokkal, a szükséges korszerűsítésekkel és a meglévő szabványok kiegészítésével.

Éppen ezért a felkérés tárgyát képező európai szabványoknak és szabvány jellegű dokumentumoknak a lehetőségekhez mérten minél inkább fel kell használniuk a következő meglévő szabványokat, előírásokat és projekteket, illetve azokkal harmonizálniuk kell vagy hozzájuk interfésszel kell kapcsolódniuk: CIVITAS projektek (5), CAPITAL CIVITAS ITS tanácsadó csoport (6), Nyílt előírások és szabványok előmozdítása Európában (POSSE) projekt (7), OPTICITIES projekt (8), FREILOT projekt, Smart Cities and Communities Coordination Group, az együttműködő rendszerekre vonatkozó M/453. számú szabványosítási felkérés (9), C-ITS platform, DATEX II stratégiai és műszaki csoport (10), Urban Traffic Management Control programme (UTMC) (11), Open Traffic Systems City Association (OCA) (12) és Open Communication Interface for Road Traffic Control Systems (OCIT) (13), FRAME projekt (14), Co-Cities projekt (15), European Digital Traffic Infrastructure Network for Intelligent Transport Systems (EDITS) projekt (16), European Bus System of the Future (EBSF) project (17), Data Catalog Vocabulary (DCAT) (18), szabványos térbeli adatok és szabványosítás a geolokalizáció területén, és a meglévő nemzeti szabványok (19).

Ezt figyelembe véve a felkérés tárgyát képező európai szabványok és szabvány jellegű dokumentumok kidolgozásakor – a kölcsönös átjárhatóság, az összhang és a szolgáltatások folytonossága érdekében – a lehetőségekhez mérten gondoskodni kell a meglévő referencia-adatmodellek, közös adatszótárak és a metaadatok szerkezetére vonatkozó követelmények hasznosításáról, illetve az azokkal való összhangról vagy interfészekről.

1.2.3.   Alkalmazhatóság

Az ITS-sel foglalkozó szakértői csoport javasolta, hogy az ITS területén zajló gyors műszaki fejlődés hatékonyabb kezelése érdekében a szabványokon túlmenően nyerjenek teret a rugalmasabb és kevésbé szigorú, szabvány jellegű dokumentumok.

Ez azt jelenti, hogy a felkérés tárgyát képező európai szabványoknak és szabvány jellegű dokumentumoknak jobban kell illeszkedniük a különböző felhasználói igényekhez, a városok eltérő jellegéből adódó igényekhez, és könnyebben alkalmazhatónak kell lenniük.

Ehhez a következők legmesszebbmenőbb figyelembevétele szükséges:

| (1) | örökölt rendszerek és meglévő protokollok, költséghatékony migrálási útvonalak, üzleti modellek és beszerzési útmutatók, |
| --- | --- |

(1)

örökölt rendszerek és meglévő protokollok, költséghatékony migrálási útvonalak, üzleti modellek és beszerzési útmutatók,

| (2) | a fogyasztók, vállalkozások és üzemeltetők (köztük a kis- és középvállalkozások) sajátos igényei, |
| --- | --- |

(2)

a fogyasztók, vállalkozások és üzemeltetők (köztük a kis- és középvállalkozások) sajátos igényei,

| (3) | az operatív végrehajtás és a megfelelőségi vizsgálatok megkönnyítése érdekében alkalmazásra kész, ingyenesen elérhető útmutatók, kódlisták, adatkészletek, eszközök és folyamatok, |
| --- | --- |

(3)

az operatív végrehajtás és a megfelelőségi vizsgálatok megkönnyítése érdekében alkalmazásra kész, ingyenesen elérhető útmutatók, kódlisták, adatkészletek, eszközök és folyamatok,

| (4) | az adatok rendelkezésre állása, az adatokhoz való hozzáférés, az adatok minősége, megbízhatósága és pontossága. |
| --- | --- |

(4)

az adatok rendelkezésre állása, az adatokhoz való hozzáférés, az adatok minősége, megbízhatósága és pontossága.

2.   A MEGLÉVŐ SZABVÁNYOKKAL ÉS MŰSZAKI ELŐÍRÁSOKKAL VALÓ KOMPATIBILITÁS ÉS KOHERENCIA FOKOZÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

Ellenőrizni kell a meglévő európai, nemzetközi és egyéb, globális szinten alkalmazott standardokkal való koherenciát (figyelembe véve nemcsak a CEN, a CENELEC és az ETSI, hanem a DATEX II, az UTMC, az OTS, az ISO, az IEC, az ITU stb. munkáját), feltárni a potenciális hiányosságokat és azok orvoslására kompatibilis vagy nyílt megoldásokat kell javasolni: ez az esettől függően történhet vagy már meglévő szabványok harmonizációja vagy megerősítése révén, vagy új interoperábilis szabványok és más előírások kidolgozásával. Az új szabványok és előírások kidolgozásakor a már meglévőkre kell támaszkodni, és meg kell határozni az architektúrára vagy az összekapcsolódásra vonatkozó követelményeket.

A tömegközlekedés tekintetében, és ezen belül is különösen a multimodális tájékoztatás és az intelligens jegyértékesítés esetében a koherencia biztosításának szükségessége szabványok és műszaki előírások széles skáláját érinti, különösen az alábbiakat: Transmodel (20), IFOPT (21), SIRI (22), NETEX (23), IOPTA (24), ISO (25).

Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek és az alternatív üzemanyaghoz kapcsolódó infrastruktúra területén az új szabványoknak és előírásoknak összhangban kell lenniük az ETSI TS 101 556-3-mal (26), és azt ki kell egészíteniük.

Mérlegelni kell továbbá az általános jellegű szabványoknak a városi környezethez való igazítását, és esetlegesen e területen további fejlesztéseken kell dolgozni. Erre példa a DATEX II (27), amely lehetővé teszi a speciális profilokon keresztül leírt, forgalommal kapcsolatos adatok cseréjét. Ez valószínűleg alapfeltétele annak, hogy a városi és városközi környezetek vagy hálózatok között megvalósuljon az átjárhatóság és a szolgáltatások folytonossága. Ez a feladat leghatékonyabban a DATEX II stratégiai és műszaki csoportjával szoros együttműködésben hajtható végre.

Az e felkérés keretében elvégzésre kerülő munka során figyelembe kell venni a városi területeken a jövőben bevezetendő együttműködő rendszereket. A munka kapcsolódni fog a jármű jármű közötti, illetve a jármű infrastruktúra közötti kommunikációt érintő azon korábbi szabványosítási tevékenységekhez, amelyek az M/453. számú, a CEN és az ETSI által közösen kezelt szabványosítási felkérés keretében zajlottak, továbbá azon folyamatban lévő munka eredményéhez, amelyet a Bizottság által 2014 novemberében felállított C-ITS fórum szakértői (és különösen a szabványosítással és az üzleti esettanulmányokkal foglalkozó munkacsoportok) (28) végeznek.

3.   A FELKÉRÉS TÁRGYÁT KÉPEZŐ DOKUMENTUMOKRA VONATKOZÓ SPECIÁLIS KÖVETELMÉNYEK

3.1.   A városi ITS-architektúrába beágyazott, releváns használati esetek széles körének meghatározása és a szabványok és más előírások alkalmazásának támogatása

A pragmatikus megközelítés érvényesítése érdekében az e felkérés tárgyát képező tevékenységek alapját a leggyakrabban előforduló használati eseteknek kell képezniük, a multimodális tájékoztatási szolgáltatások, a közlekedésirányítás, ezen belül a városi behajtási rendelkezések, valamint a városi logisztika, ezen belül a parkolásszervezés vonatkozásában. Ezen használati esetek meghatározása vagy kiválasztása során megfelelő egyensúlyra kell törekedni a felhasználói igények, a városi mobilitást jellemző trendek, a műszaki fejlemények, a pénzügyi fenntarthatóság és a szakpolitikai prioritások (például közúti biztonság) tekintetében. Az érintett használati esetek rangsorolását és a közöttük lévő esetleges kölcsönös függőségeket a munkaprogramban meg kell magyarázni.

A használati eseteket a városi ITS-architektúrába kell ágyazni (logikus szerkezet és a szabványok és az előírások, illetve azok érdekeltjei közötti kapcsolatok) a fent említett mindhárom terület vonatkozásában az információs lánc egészét lefedve, és az átfogó európai ITS-architektúrába illesztve. Ezért a városi ITS-architektúrának összhangban kell lennie az e-FRAME modellel (29).

E holisztikus és rendszerszemléletű áttekintés segíteni fogja az érdekeltek közötti együttműködést, csakúgy, mint az egymással kompatibilis és egymást kiegészítő szabványok és előírások kidolgozását, illetve továbbfejlesztését, ezáltal pedig az ITS-összekapcsoltság megvalósítását.

A bevezetési stratégiáról szóló dokumentumban ki kell fejteni, hogy multimodális tájékoztatási szolgáltatások, közlekedésszervezési intézkedések és városi logisztikai lépések révén hogyan segíthető elő a szóban forgó szabványok és előírások gördülékeny bevezetése. Ehhez alapvető fontosságúak lesznek a használati esetekből nyert tapasztalatok, az érdekeltek bevonása és realisztikus végrehajtási útmutatók rendelkezésre bocsátása.

3.2.   A zökkenőmentes mobilitást lehetővé tevő multimodális információs szolgáltatások kérdése

Ma az egyik legsürgetőbb probléma a forgalmi és utazási információs szolgáltatások elaprózódottsága, valamint az olyan, egész Európára kiterjedő interoperábilis multimodális információs és tervezési szolgáltatások hiánya, amelyek segítségével az egyes utazások első és utolsó kilométereit is hozzá lehetne kapcsolni az utazás A-tól B-ig terjedő, hosszabb távot felölelő részéhez. A mobilitási szolgáltatásokkal kapcsolatos adatok körét bővíteni kell, és az adatoknak szabványos formában kell rendelkezésre állniuk, hogy be lehessen őket építeni az innovatív forgalmi és utazási információs szolgáltatásokba. Átfogó, multimodális információs szolgáltatások szükségesek ahhoz, hogy az utazási lehetőségek és útvonalak teljes választéka álljon a felhasználók rendelkezésére: ennek köszönhetően az utazók optimális döntéseket tudnak hozni, az utasok egyre inkább a fenntartható megoldásokat fogják igénybe venni, és a közlekedési rendszer egésze hatékonyabbá és valamennyi felhasználó számára hozzáférhetővé válik.

Gondoskodni kell a kompatibilis adatformátumokról, nyílt és dokumentált interfészekről és protokollokról a vonatkozó adatok átviteléhez és a multimodális adatcsoportokba és (meglévő) multimodális tájékoztatási és tervezési szolgáltatásokba (például integrált jegyértékesítési szolgáltatásokba) való beépítéséről (azaz szükség esetén ezeket ki kell dolgozni). Fontos, hogy a meglévő és az új szabványok és más előírások – szükség esetén kiegészítő interfészek és a protokollok révén – lehetővé tegyék a multimodális tájékoztatási és tervezési szolgáltatások különböző aspektusainak vagy blokkjainak a tényleges integrálását vagy összekötését.

3.3.   A közlekedésszervezés, ezen belül a városi behajtási rendelkezések kérdése

A közlekedésszervezési rendszerek folyamatosan fejlődnek: míg korábban elsősorban irányító központok közötti kapcsolatokon alapultak, időközben a cél egyre inkább az egyes rendszerek (ideértve a terepi eszközöket is), hálózatok és üzemeltetők közötti együttműködés. Ezért olyan szabványokat, interfészeket és/vagy protokollokat kell kidolgozni, amelyek támogatják az együttműködő közlekedésirányítási és -szervezési megoldásokat egy adott város különböző földrajzi területei vagy adminisztratív határai között (a kisebb lakóövezetek forgalomlassítást célzó rendszereitől kezdve a városkörnyéki forgalom hatásainak átgyűrűzését kezelő rendszereken át egészen a városi csomópontoknak a városközi folyosókba történő hatékony integrálásig).

A közúti közlekedés szervezése, illetve a forgalmi torlódások és a közlekedési fennakadások (például tervezett/nem tervezett események, balesetek, áradások, tűzesetek stb.) kezelése számos módon történhet a különböző hatékony és innovatív közlekedésszervezési eszközök segítségével. Például sok városban alkalmaznak az összes járműre vagy egyes járműcsoportokra vonatkozó forgalom-átirányítási, forgalomrangsorolási és városi behajtási rendszereket, köztük a kereszteződések irányítását célzó rendszereket (például: elterelés, elsőbbségi forgalmi sávok, zöld hullámok, úthasználati díjak, alacsony kibocsátási övezetek, sebességkorlátozással érintett övezetek, gyalogos övezetek stb.). Sajnos az ilyen eszközök alkalmazása nem mindig történik átfogó és koordinált módon, és gyakran nem tükröződnek kellőképpen a fogyasztók által használt forgalmi információs rendszerekben (például a navigációs rendszerekben). Tehát egyrészről fontos, hogy olyan koherens előírások, kompatibilis szabványok és praktikus interfészek kerüljenek kialakításra, amelyek támogatják a folyamatosan aktualizált forgalmi információs rendszerhez szükséges adatok interoperabilitását, másrészről optimalizálni kell a különféle forgalomirányítási és forgalomrangsorolási eszközöket, és ezeket megfelelő, szabványos, járműazonosítási műszaki megoldásokkal kell kiegészíteni (például járműkategóriák, kibocsátási osztályok, a sürgősségi tevékenység típusa, terhelhetőség); e két folyamat hozzájárulna ahhoz, hogy a városi övezetekben növekedjen a forgalmi tájékoztatásnak és a forgalomszervezésnek – és ezen belül a behajtási rendszerek működtetésének és végrehajtásának – hatékonysága.

Gondoskodni kell arról, hogy a különféle közúthálózatok, ezen belül a városi – városközi kapcsolatok esetében rendelkezésre álljanak kompatibilis adatformátumok, nyílt és dokumentált interfészek, valamint a releváns adatok továbbításához szükséges protokollok, függetlenül az adatok forrásától (például érzékelők, mozgó járműről történő adattovábbítás, forgalomirányító központok), illetve meglévő vagy a későbbiekben létrehozandó forgalmi információs és közlekedésszervezési műveletekbe való integrációjuktól (azaz szükség esetén ezeket ki kell dolgozni).

3.4.   A városi logisztika, azon belül a parkolásszervezés kérdése

A városi környezetben a parkolóhely-keresés és az árukiszállítás tovább súlyosbítja a forgalmi torlódásokat. Ezt a problémát enyhítené, ha valós idejű információk állnának rendelkezésre a parkolási lehetőségekről és könnyen lehetne előre parkolóhelyet foglalni. Egyes logisztikai ágazatok, illetve a teherjárművek vagy teherárutípusok tekintetében gondoskodni kell a speciális igények (például alternatív üzemanyagok, mélyhűtött áruk, fordított logisztika vagy hulladék, veszélyes áruk) kielégítésére alkalmas differenciált megoldásokról.

Gondoskodni kell arról, hogy a különféle közúthálózatok, ezen belül a városi – városközi kapcsolatok esetében rendelkezésre álljanak kompatibilis adatformátumok, nyílt és dokumentált interfészek, valamint a releváns adatok továbbításához szükséges protokollok, függetlenül az adatok forrásától, illetve meglévő vagy a későbbiekben létrehozandó forgalmi információs és közlekedésszervezési műveletekbe való integrációjuktól (azaz szükség esetén ezeket ki kell dolgozni).

4.   A FELKÉRÉS TÁRGYÁT KÉPEZŐ SZABVÁNY JELLEGŰ DOKUMENTUMOK UTÓLAGOS FELÜLVIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

A felkérés tárgyát képező európai szabványok és szabvány jellegű dokumentumok elfogadását követően az európai szabványügyi szerveknek legalább kétévente felül kell vizsgálniuk az azokban szereplő szintaxisokat és a kapcsolódó leképezési szabályokat annak érdekében, hogy azok mindig a legújabb technológiai fejleményeket tükrözzék és a legjobb szintaxisokat tartalmazzák. Különös figyelmet kell szentelni az örökölt rendszerek beépítésének vagy migrálásának és annak biztosításának, hogy az új alkalmazások utólag is kompatibilisek legyenek a rendszerrel.

---

(1)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

(3)  COM(2012) 11 végleges.

(4)  COM(2008) 804 végleges.

(5)  http://www.civitas.eu/display-all-projects

(6)  http://www.civitas.eu/

(7)  www.posse-openits.eu

(8)  http://www.opticities.com/

(9)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/standardisation_mandate_en.pdf

(10)  www.datex2.eu

(11)  http://www.utmc.eu/

(12)  www.oca-ev.info

(13)  www.ocit.org/

(14)  http://www.frame-online.net/

(15)  www.co-cities.eu

(16)  www.cei.int

(17)  http://www.ebsf.eu/

(18)  http://www.w3.org/TR/vocab-dcat/

(19)  Például: „Intermodal verkehrsgraph graphenintegrationsplattform (GIP)” http://www.fsv.at/shop/produktdetail.aspx?IDProdukt=837823b7-8697-45e8-9dc6-063924066176

(20)  Transmodel, európai referenciaadat-modell a tömegközlekedésben, EN 12896:2006 (Transmodel 5.1) és EN 12896:2014 (Transmodel V6: 1–3. rész).

(21)  IFOPT, (EN 28701) Európai szabvány a közösségi közlekedésben használt rögzített objektumok azonosítására szolgáló adatmodellről (például megállóhelyek, megálló területek, állomások, gyalogos útvonalak, bejáratok stb.) – jelenleg integrálva az EN 12896: 2014 szabványba.

(22)  SIRI (FprEN 15531-1–3 és CEN/TS 15531-4 and 5) – A tömegközlekedési műveletekhez kapcsolódó szervizinterfész valós idejű információi.

(23)  A NeTEX alapja a Transmodel 5.1, kiegészítve az IFOPT és a SIRI további koncepcióival. Három részből áll: Part 1 – Transport Network; Part 2 – Schedules and Part 3 – Fares:

| — | CEN/TS 16614-1; Network and Timetable Exchange – Part 1: Network Topology (NeTEx) |
| --- | --- |

—

CEN/TS 16614-1; Network and Timetable Exchange – Part 1: Network Topology (NeTEx)

| — | CEN/TS 16614-2, Network and Timetable Exchange – Part 2: Timing Information (NeTEx) |
| --- | --- |

—

CEN/TS 16614-2, Network and Timetable Exchange – Part 2: Timing Information (NeTEx)

| — | WI 00278330 (prCEN/TS 16614-3), Network and Timetable Exchange – Part 3: Fare Information (NeTEx) |
| --- | --- |

—

WI 00278330 (prCEN/TS 16614-3), Network and Timetable Exchange – Part 3: Fare Information (NeTEx)

(24)  IOPTA, Interoperable Public Transport Applications, EN 15320 in combination with EN 1545 on Identification card systems – Surface transport applications.

(25)  EN ISO 24014-1:2007, Public transport – Interoperable fare management system – Part 1: Architecture.

| — | CEN ISO/TR, 24014-2:2013 Public transport – Interoperable fare management system – Part 2: Business practices (ISO/TR 24014-2:2013) |
| --- | --- |

—

CEN ISO/TR, 24014-2:2013 Public transport – Interoperable fare management system – Part 2: Business practices (ISO/TR 24014-2:2013)

| — | ISO/IEC 14443 Contactless integrated circuit cards – Proximity cards, parts 1-4 |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 14443 Contactless integrated circuit cards – Proximity cards, parts 1-4

| — | ISO/IEC 18092 Near Field Communication. |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 18092 Near Field Communication.

(26)  ETSI TS 101 556-3 V1.1.1 (2014-10); Intelligent Transport Systems (ITS); Infrastructure to Vehicle Communications; Part 1: „Electric Vehicle Charging Spot Notification Specification”; and Part 3: „Communications system for the planning and reservation of EV energy supply using wireless networks”.

(27)  CEN/TS 16157 1–6. rész: Intelligent transport systems – DATEX II data exchange specifications for traffic management and information.

(28)  http://ec.europa.eu/transport/themes/its/news/c-its-deployment-platform_en.htm

(29)  http://www.frame-online.net/?q=e-frame-project.html

---

II. MELLÉKLET

EURÓPAI SZABVÁNYOK ÉS SZABVÁNY JELLEGŰ DOKUMENTUMOK, ÉS AZOK ELFOGADÁSI HATÁRIDEJE

1.   HASZNÁLATI ESETEK, VÁROSI ITS-ARCHITEKTÚRA ÉS MEGVALÓSÍTÁS

1. táblázat

A felkérés tárgyát képező új európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok a használati esetek, a városi ITS-architektúra és a megvalósítás vonatkozásában

| Referenciainformációk | Elfogadási határidő (1) |
| --- | --- |
| Európai szabvány jellegű dokumentum a használati esetekről az e felkérésben szereplő három terület és a területek közötti kölcsönös függőségi viszonyok vonatkozásában | Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 12 hónap |
| Európai szabvány jellegű dokumentum az e felkérésben szereplő három területet integráló városi ITS-architektúrához, jelezve a kapcsolódó ITS-alkalmazásokkal való összeköttetéseket vagy interfészeket és a meglévő szabványokkal, műszaki előírásokkal és adatmodellekkel való kompatibilitást vagy koherenciát | Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 12 hónap |
| Európai szabvány jellegű dokumentum az e felkérésben szereplő európai szabványok végrehajtási stratégiájáról, és ennek részeként gyakorlati útmutató | Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 39 hónap |

Referenciainformációk

Elfogadási határidő (1)

Európai szabvány jellegű dokumentum a használati esetekről az e felkérésben szereplő három terület és a területek közötti kölcsönös függőségi viszonyok vonatkozásában

Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 12 hónap

Európai szabvány jellegű dokumentum az e felkérésben szereplő három területet integráló városi ITS-architektúrához, jelezve a kapcsolódó ITS-alkalmazásokkal való összeköttetéseket vagy interfészeket és a meglévő szabványokkal, műszaki előírásokkal és adatmodellekkel való kompatibilitást vagy koherenciát

Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 12 hónap

Európai szabvány jellegű dokumentum az e felkérésben szereplő európai szabványok végrehajtási stratégiájáról, és ennek részeként gyakorlati útmutató

Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 39 hónap

2.   A ZÖKKENŐMENTES MOBILITÁST LEHETŐVÉ TEVŐ MULTIMODÁLIS INFORMÁCIÓS SZOLGÁLTATÁSOK

2. táblázat

A felkérés tárgyát képező új európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok a multimodális információs szolgáltatások vonatkozásában

| Referenciainformációk | Elfogadási határidő |
| --- | --- |
| Európai szabványok a következőkre:






  — | Új mobilitási szolgáltatások, például telekocsi, közös autóhasználat, közösségi kerékpárkölcsönzés, park & ride, bike & ride stb. |

Referenciainformációk

Elfogadási határidő

Európai szabványok a következőkre:

—

Új mobilitási szolgáltatások, például telekocsi, közös autóhasználat, közösségi kerékpárkölcsönzés, park & ride, bike & ride stb.

| — | Az alternatív üzemanyagokhoz kapcsolódó infrastruktúra, ezen belül a töltőállomások elhelyezkedésére és rendelkezésre állására vonatkozó információk, díjfizetési modellek és kapacitás az állomásokon, (integrált) fizetési rendszerek stb. |
| --- | --- |

—

Az alternatív üzemanyagokhoz kapcsolódó infrastruktúra, ezen belül a töltőállomások elhelyezkedésére és rendelkezésre állására vonatkozó információk, díjfizetési modellek és kapacitás az állomásokon, (integrált) fizetési rendszerek stb.

Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 39 hónap

Európai szabvány jellegű dokumentum a multimodális információs szolgáltatásokra vonatkozó referencia-adatmodellről, közös adatszótárról és a metaadatok szerkezetéről

Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 39 hónap

3.   KÖZLEKEDÉSSZERVEZÉS, EZEN BELÜL A VÁROSI BEHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK

3. táblázat

A felkérés tárgyát képező új európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok a közlekedésszervezés és ezen belül a városi behajtási rendelkezések vonatkozásában

| Referenciainformációk | Elfogadási határidő |
| --- | --- |
| Európai szabványok a következőkre:






  — | Közlekedésszervezési intézkedések (ezen belül a szükséges, infrastruktúrára vonatkozó adatok/statikus útadatok, az út állapotára vonatkozó dinamikus adatok, forgalmi adatok vagy forgalomirányítási adatok, időjárási adatok) |

Referenciainformációk

Elfogadási határidő

Európai szabványok a következőkre:

—

Közlekedésszervezési intézkedések (ezen belül a szükséges, infrastruktúrára vonatkozó adatok/statikus útadatok, az út állapotára vonatkozó dinamikus adatok, forgalmi adatok vagy forgalomirányítási adatok, időjárási adatok)

| — | A forgalom átirányítására, a forgalom rangsorolására és a városi behajtásra, ezen belül a kereszteződések irányítására vonatkozó intézkedések (és ezekhez kapcsolódóan járműazonosítási adatok). Meg kell vizsgálni annak a lehetőségét, hogy különböző városokban különböző típusú útdíjfizetési rendszerek kerüljenek bevezetésre, illetve azt, hogy az egyes járműtípusok (például teherjárművek, tömegközlekedési eszközök, sürgősségi járművek) számára fenntartott sávokat más járművek is igénybe vehessék |
| --- | --- |

—

A forgalom átirányítására, a forgalom rangsorolására és a városi behajtásra, ezen belül a kereszteződések irányítására vonatkozó intézkedések (és ezekhez kapcsolódóan járműazonosítási adatok). Meg kell vizsgálni annak a lehetőségét, hogy különböző városokban különböző típusú útdíjfizetési rendszerek kerüljenek bevezetésre, illetve azt, hogy az egyes járműtípusok (például teherjárművek, tömegközlekedési eszközök, sürgősségi járművek) számára fenntartott sávokat más járművek is igénybe vehessék

Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 39 hónap

Európai szabványok vagy európai szabvány jellegű dokumentumok a közlekedésszervezésre, és ezen belül a városi behajtási rendelkezésekre vonatkozó referencia-adatmodellről, közös adatszótárról és a metaadatok szerkezetéről

Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 39 hónap

4.   VÁROSI LOGISZTIKA, ÉS AZON BELÜL PARKOLÁSSZERVEZÉS

4. táblázat

A felkérés tárgyát képező új európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok a városi logisztika, és azon belül a parkolásszervezés vonatkozásában

| Referenciainformációk | Elfogadási határidő |
| --- | --- |
| Európai szabványok a következőkre:






  — | Intelligens parkolási rendszerek könnyű gépjárművek, haszongépjárművek és tehergépjárművek számára. Meg kell fontolni a parkolásra vonatkozó meglévő műszaki előírások vagy profilok (2) kibővítését vagy a városi területek igényeihez való igazítását. |

Referenciainformációk

Elfogadási határidő

Európai szabványok a következőkre:

—

Intelligens parkolási rendszerek könnyű gépjárművek, haszongépjárművek és tehergépjárművek számára. Meg kell fontolni a parkolásra vonatkozó meglévő műszaki előírások vagy profilok (2) kibővítését vagy a városi területek igényeihez való igazítását.

| — | Rakodási területekre vonatkozó információs és foglalási rendszerek egyes konkrét tehergépjármű-típusok és logisztikai ágazatok számára. A javasolt szabványoknak és előírásoknak foglalkozniuk kell mind az infrastruktúrával, mind a járművekkel (ezen belül adott esetben a jármű- és/vagy rakományazonosítással). Ezenkívül fel kell térképezni az alternatív üzemanyagokkal hajtott járműveknek a városi logisztikában való használatát, és az ilyen járművek üzemanyaggal való feltöltésének kérdését (például a be/kirakodás során a rakodási területeken). |
| --- | --- |

—

Rakodási területekre vonatkozó információs és foglalási rendszerek egyes konkrét tehergépjármű-típusok és logisztikai ágazatok számára. A javasolt szabványoknak és előírásoknak foglalkozniuk kell mind az infrastruktúrával, mind a járművekkel (ezen belül adott esetben a jármű- és/vagy rakományazonosítással). Ezenkívül fel kell térképezni az alternatív üzemanyagokkal hajtott járműveknek a városi logisztikában való használatát, és az ilyen járművek üzemanyaggal való feltöltésének kérdését (például a be/kirakodás során a rakodási területeken).

Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 39 hónap

Európai szabvány jellegű dokumentum a városi logisztikára, és azon belül a parkolásszervezésre vonatkozó referencia-adatmodellről, közös adatszótárról és a metaadatok szerkezetéről

Az európai szabványügyi szerveknek e határozatról küldött értesítéstől számított 39 hónap

---

(1)  Elfogadás alatt az az időpont értendő, amikor az érintett európai szabványügyi szerv tagjai vagy a nyilvánosság rendelkezésére bocsát egy adott szabványt.

(2)  DATEX II data exchange specifications for traffic management and information – CEN/TS 16157 Part 6 – parking extension.

---

AJÁNLÁSOK

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/59

---

A TANÁCS (EU) 2016/210 AJÁNLÁSA

(2016. február 12.)

az Európai Fejlesztési Alap (nyolcadik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az 1995. november 4-én Mauritiuson aláírt megállapodással (1) módosított, 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS-EGK-egyezményre (2),

tekintettel a negyedik AKCS-EGK-egyezmény második pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a nyolcadik Európai Fejlesztési Alapot (nyolcadik EFA), és különösen annak 33. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a negyedik AKCS-EGK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó, 1998. június 16-i pénzügyi szabályzatra (4) és különösen annak 66–74. cikkére,

megvizsgálva a nyolcadik EFA műveleteire vonatkozó, 2014. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást és mérleget, valamint a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évről szóló éves jelentését a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről, a Bizottságnak az említett éves jelentésben (5) található válaszaival együtt,

mivel:

| (1) | A belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a nyolcadik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést. |
| --- | --- |

(1)

A belső megállapodás 33. cikkének (3) bekezdése szerint a nyolcadik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

| (2) | A 2014. pénzügyi év során a Bizottság a nyolcadik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre, |
| --- | --- |

(2)

A 2014. pénzügyi év során a Bizottság a nyolcadik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

AJÁNLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a nyolcadik EFA 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  
  HL L 156., 1998.5.29., 3. o.

1

(2)  
  HL L 229., 1991.8.17., 3. o.

2

(3)  
  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

3

(4)  
  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

4

(5)  
  HL C 373., 2015.11.10., 289. o.

5

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/60

---

A TANÁCS (EU) 2016/211 AJÁNLÁSA

(2016. február 12.)

az Európai Fejlesztési Alap (kilencedik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással módosított (1), egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai által 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (2),

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Cotonouban (Benin) aláírt partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről, valamint az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a kilencedik Európai Fejlesztési Alapot (kilencedik EFA), és különösen annak 32. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a kilencedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó, 2003. március 27-i pénzügyi szabályzatra (4) és különösen annak 96–103. cikkére,

megvizsgálva a kilencedik EFA műveleteire vonatkozó, 2014. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást és mérleget, valamint a Számvevőszéknek a 2014-as pénzügyi évről szóló éves jelentését a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről, a Bizottságnak az említett éves jelentésben (5) található válaszaival együtt,

mivel:

| (1) | A belső megállapodás 32. cikkének (3) bekezdése szerint a kilencedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést. |
| --- | --- |

(1)

A belső megállapodás 32. cikkének (3) bekezdése szerint a kilencedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

| (2) | A 2014. pénzügyi év során a Bizottság a kilencedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre, |
| --- | --- |

(2)

A 2014. pénzügyi év során a Bizottság a kilencedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

AJÁNLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a kilencedik EFA 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  
  HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

1

(2)  
  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

2

(3)  
  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

3

(4)  
  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

4

(5)  
  HL C 373., 2015.11.10., 289. o.

5

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/61

---

A TANÁCS (EU) 2016/212 AJÁNLÁSA

(2016. február 12.)

az Európai Fejlesztési Alap (tizedik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással módosított (1), egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai által 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (2),

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között, az AKCS–EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (3) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a tizedik Európai Fejlesztési Alapot (tizedik EFA), és különösen annak 11. cikkének (8) bekezdésére,

tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 142–144. cikkére,

megvizsgálva a tizedik EFA műveleteire vonatkozó, 2014. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást és mérleget, valamint a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évről szóló éves jelentését a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről, a Bizottságnak az említett éves jelentésben (5) található válaszaival együtt,

mivel:

| (1) | A belső megállapodás 11. cikkének (8) bekezdése szerint a tizedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést. |
| --- | --- |

(1)

A belső megállapodás 11. cikkének (8) bekezdése szerint a tizedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

| (2) | A 2014. pénzügyi év során a Bizottság a tizedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre, |
| --- | --- |

(2)

A 2014. pénzügyi év során a Bizottság a tizedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

AJÁNLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a tizedik EFA 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  
  HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

1

(2)  
  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

2

(3)  
  HL L 247., 2006.9.9., 32. o.

3

(4)  
  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

4

(5)  
  HL C 373., 2015.11.10., 289. o.

5

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/62

---

A TANÁCS (EU) 2016/213 AJÁNLÁSA

(2016. február 12.)

az Európai Fejlesztési Alap (tizenegyedik EFA) 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai által 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (1), amint azt legutóbb módosították,

tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (2) (a továbbiakban: a belső megállapodás), amely létrehozta többek között a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot (tizenegyedik EFA), és különösen annak 11. cikkének (7) bekezdésére,

tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/323 tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 43–45. cikkére,

megvizsgálva a tizenegyedik EFA műveleteire vonatkozó, 2014. december 31-i bevételi és kiadási kimutatást és mérleget, valamint a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évről szóló éves jelentését a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről, a Bizottságnak az említett éves jelentésben (4) található válaszaival együtt,

mivel:

| (1) | A belső megállapodás 11. cikkének (7) bekezdése szerint a tizenegyedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést. |
| --- | --- |

(1)

A belső megállapodás 11. cikkének (7) bekezdése szerint a tizenegyedik EFA pénzgazdálkodása tekintetében az Európai Parlamentnek kell megadnia a Tanács ajánlása alapján a Bizottságnak a mentesítést.

| (2) | A 2014. pénzügyi év során a Bizottság a tizenegyedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre, |
| --- | --- |

(2)

A 2014. pénzügyi év során a Bizottság a tizenegyedik EFA műveleteit összességében kielégítően hajtotta végre,

AJÁNLJA, hogy az Európai Parlament mentesítse a Bizottságot a tizenegyedik EFA 2014. pénzügyi évre vonatkozó műveleteinek végrehajtása tekintetében.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  
  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

1

(2)  
  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

2

(3)  
  HL L 58., 2015.3.3., 17. o.

3

(4)  
  HL C 373., 2015.11.10., 289. o.

4

---

Helyesbítések

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/63

---

Helyesbítés a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez („Róma II.”)

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 199., 2007. július 31.
  )

A 46. oldalon, a 15. cikkben, a bevezető szövegrészben:

A következő szövegrész:

„A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra e rendelet szerint alkalmazandó jog különösen a következőkre vonatozik:”,

helyesen:

„A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra e rendelet szerint alkalmazandó jog különösen a következőkre vonatkozik:”.

---

| 2016.2.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.2.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/63

---

Helyesbítés a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 173., 2014. június 12.
  )

A 134. oldalon, a 40. cikk (2) bekezdésének c) pontjában:

a következő szövegrész:

| „c) | az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok intézkedtek a veszély kezelésére, vagy a megtett intézkedések nem megfelelőek a veszély kezeléséhez.” |
| --- | --- |

„c)

helyesen:

| „c) | az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok nem intézkedtek a veszély kezelése érdekében, vagy a megtett intézkedések nem megfelelőek a veszély kezeléséhez.” |
| --- | --- |

„c)

A 135. oldalon, a 41. cikk (2) bekezdésének c) pontjában:

a következő szövegrész:

| „c) | az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok intézkedtek a veszély kezelésére, vagy a megtett intézkedések nem megfelelőek a veszély kezeléséhez.” |
| --- | --- |

„c)

helyesen:

| „c) | az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok nem intézkedtek a veszély kezelése érdekében, vagy a megtett intézkedések nem megfelelőek a veszély kezeléséhez.” |
| --- | --- |

„c)

---