# Eiropas Savienības L 114/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 114 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 16. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 114

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 16. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/200/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 17. jūlijs) par valsts atbalstu SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ko īstenojusi Spānija noteiktiem finanšu līzinga līgumiem piemērojamais nodokļu režīms, pazīstams arī kā Spānijas nodokļu līzinga sistēma
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4426)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/201/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 2. oktobris) par kompensāciju, kas jāmaksā Simet SpA par sabiedriskā transporta pakalpojumiem, kuri sniegti laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam (valsts atbalsta pasākums SA.33037 (2012/C) – Itālija)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6251)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2014/202/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2014. gada 20. marts), ar ko nosaka Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz lēmumu, ko pārvaldības struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu, pieņem par datorserveru un nepārtrauktas barošanas avotu specifikāciju pievienošanu nolīguma C pielikumā un to displeju specifikāciju un attēlveidošanas ierīču specifikāciju pārskatīšanu, kuras iekļautas nolīguma C pielikumā (
  1
  ) | 68 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2014/200/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 17. jūlijs) par valsts atbalstu SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ko īstenojusi Spānija noteiktiem finanšu līzinga līgumiem piemērojamais nodokļu režīms, pazīstams arī kā Spānijas nodokļu līzinga sistēma
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4426)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4426)

1

1

2014/201/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 2. oktobris) par kompensāciju, kas jāmaksā Simet SpA par sabiedriskā transporta pakalpojumiem, kuri sniegti laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam (valsts atbalsta pasākums SA.33037 (2012/C) – Itālija)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6251)

   (
  1
  )

Simet SpA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6251)

1

48

2014/202/ES

*

Komisijas Lēmums (2014. gada 20. marts), ar ko nosaka Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz lēmumu, ko pārvaldības struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu, pieņem par datorserveru un nepārtrauktas barošanas avotu specifikāciju pievienošanu nolīguma C pielikumā un to displeju specifikāciju un attēlveidošanas ierīču specifikāciju pārskatīšanu, kuras iekļautas nolīguma C pielikumā (
  1
  )

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 16.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 114/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 17. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ko īstenojusi Spānija noteiktiem finanšu līzinga līgumiem piemērojamais nodokļu režīms, pazīstams arī kā “Spānijas nodokļu līzinga sistēma”

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4426)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/200/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Saskaņā ar vairākām sūdzībām, kuras Komisija ir reģistrējusi kopš 2006. gada maija, Spānijas shēma (Spānijas nodokļu līzinga sistēma), kas no 2002. gada tika piemērota attiecībā uz kuģniecības sabiedrībām, ļāva jūras transporta uzņēmumiem iegādāties kuģus Spānijā ar 20–30 % atlaidi. Īpaši divas valsts kuģu būvētavu federācijas un viena individuāla kuģu būvētava apgalvoja, ka šīs shēmas īstenošanas rezultātā tika zaudēti kuģubūves līgumi par labu Spānijas kuģu būvētavām. Septiņu Eiropas valstu kuģubūves asociācijas 2010. gada 13. jūlijā parakstīja kopīgu lūgumrakstu, iebilstot pret tā saukto Spānijas nodokļu līzinga sistēmu (turpmāk “SNL”). Vismaz viena kuģniecības sabiedrība atbalstīja šīs sūdzības. Eiropas Parlamenta deputāts 2010. gada augustā uzdeva jautājumu par šo pašu tematu (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar vairākām sūdzībām, kuras Komisija ir reģistrējusi kopš 2006. gada maija, Spānijas shēma (Spānijas nodokļu līzinga sistēma), kas no 2002. gada tika piemērota attiecībā uz kuģniecības sabiedrībām, ļāva jūras transporta uzņēmumiem iegādāties kuģus Spānijā ar 20–30 % atlaidi. Īpaši divas valsts kuģu būvētavu federācijas un viena individuāla kuģu būvētava apgalvoja, ka šīs shēmas īstenošanas rezultātā tika zaudēti kuģubūves līgumi par labu Spānijas kuģu būvētavām. Septiņu Eiropas valstu kuģubūves asociācijas 2010. gada 13. jūlijā parakstīja kopīgu lūgumrakstu, iebilstot pret tā saukto Spānijas nodokļu līzinga sistēmu (turpmāk “SNL”). Vismaz viena kuģniecības sabiedrība atbalstīja šīs sūdzības. Eiropas Parlamenta deputāts 2010. gada augustā uzdeva jautājumu par šo pašu tematu (2).

| (2) | Komisija 2006. gada 15. septembra, 2007. gada 30. janvāra, 2007. gada 6. novembra un 2008. gada 3. marta vēstulē nosūtīja Spānijai informācijas pieprasījumus. Spānija sniedza atbildes 2006. gada 16. oktobra, 2007. gada 23. un 27. februāra, 2008. gada 11. janvāra un 27. marta vēstulē. Sanāksmē, kas notika 2008. gada 29. aprīlī, Komisija pieprasīja papildu informāciju, kuru Spānija sniedza 2008. gada 17. jūnija vēstulē. Komisija 2008. gada 23. septembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Spānija sniedza 2008. gada 24. oktobra vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 15. septembra, 2007. gada 30. janvāra, 2007. gada 6. novembra un 2008. gada 3. marta vēstulē nosūtīja Spānijai informācijas pieprasījumus. Spānija sniedza atbildes 2006. gada 16. oktobra, 2007. gada 23. un 27. februāra, 2008. gada 11. janvāra un 27. marta vēstulē. Sanāksmē, kas notika 2008. gada 29. aprīlī, Komisija pieprasīja papildu informāciju, kuru Spānija sniedza 2008. gada 17. jūnija vēstulē. Komisija 2008. gada 23. septembra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Spānija sniedza 2008. gada 24. oktobra vēstulē.

| (3) | Pēc jaunas informācijas saņemšanas no sūdzības iesniedzējiem Komisija pieprasīja turpmāku papildu informāciju 2010. gada 11. janvāra un 25. maija vēstulē. Spānija sniedza atbildes 2010. gada 10. marta un 26. jūlija vēstulē. Sanāksme ar Spānijas iestāžu pārstāvju piedalīšanos notika 2011. gada 24. janvārī. |
| --- | --- |

(3)

Pēc jaunas informācijas saņemšanas no sūdzības iesniedzējiem Komisija pieprasīja turpmāku papildu informāciju 2010. gada 11. janvāra un 25. maija vēstulē. Spānija sniedza atbildes 2010. gada 10. marta un 26. jūlija vēstulē. Sanāksme ar Spānijas iestāžu pārstāvju piedalīšanos notika 2011. gada 24. janvārī.

| (4) | Komisija 2011. gada 29. jūnija vēstulē informēja Spāniju, ka tā ir nolēmusi uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 29. jūnija vēstulē informēja Spāniju, ka tā ir nolēmusi uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu.

| (5) | Spānija 2011. gada 2. augusta vēstulē sniedza piezīmes par lēmumu uzsākt formālu procedūru. |
| --- | --- |

(5)

Spānija 2011. gada 2. augusta vēstulē sniedza piezīmes par lēmumu uzsākt formālu procedūru.

| (6) | Komisijas lēmums uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru (turpmāk “Lēmums C(2011) 4494 (galīgā redakcija)”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmums uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru (turpmāk “Lēmums C(2011) 4494 (galīgā redakcija)”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par šiem pasākumiem.

| (7) | Komisija saņēma vairāku ieinteresēto personu piezīmes. Komisija 2012. gada 23. februāra, 7. marta, 11. jūlija un 29. oktobra, kā arī 2013. gada 12. un 25. februāra un 22. aprīļa vēstulē nosūtīja minētās piezīmes Spānijai, dodot valstij iespēju izteikt savus apsvērumus. Spānija sniedza piezīmes 2012. gada 30. aprīļa, 24. maija, 9. un 23. jūlija un 14. novembra, kā arī 2013. gada 25. februāra, 12. marta un 21. maija vēstulē. Spānija sniedza arī papildu apsvērumus 2012. gada 3. un 9. oktobra vēstulē. Komisija pēc ieinteresēto personu pieprasījuma 2012. gada 13. novembrī un 2013. gada 4. februārī tikās ar Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) pārstāvjiem, bet 2013. gada 6. martā ar Spānijas iestāžu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisija saņēma vairāku ieinteresēto personu piezīmes. Komisija 2012. gada 23. februāra, 7. marta, 11. jūlija un 29. oktobra, kā arī 2013. gada 12. un 25. februāra un 22. aprīļa vēstulē nosūtīja minētās piezīmes Spānijai, dodot valstij iespēju izteikt savus apsvērumus. Spānija sniedza piezīmes 2012. gada 30. aprīļa, 24. maija, 9. un 23. jūlija un 14. novembra, kā arī 2013. gada 25. februāra, 12. marta un 21. maija vēstulē. Spānija sniedza arī papildu apsvērumus 2012. gada 3. un 9. oktobra vēstulē. Komisija pēc ieinteresēto personu pieprasījuma 2012. gada 13. novembrī un 2013. gada 4. februārī tikās ar Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) pārstāvjiem, bet 2013. gada 6. martā ar Spānijas iestāžu pārstāvjiem.

2.   SPĀNIJAS NODOKĻU LĪZINGA SISTĒMAS APRAKSTS

| (8) | Spānijas nodokļu līzinga sistēma tiek izmantota darījumos, kuros ir iesaistītas kuģu būvētavas (pārdevēji), kas būvē jūras kuģus, un jūras kuģniecības sabiedrības (pircēji), kas iegādājas šos kuģus, un šie darījumi tiek finansēti ar ad hoc juridiskas un finanšu struktūras palīdzību. |
| --- | --- |

(8)

Spānijas nodokļu līzinga sistēma tiek izmantota darījumos, kuros ir iesaistītas kuģu būvētavas (pārdevēji), kas būvē jūras kuģus, un jūras kuģniecības sabiedrības (pircēji), kas iegādājas šos kuģus, un šie darījumi tiek finansēti ar ad hoc juridiskas un finanšu struktūras palīdzību.

| (9) | SNL sistēmas pamatā ir:






  — | bankas izveidota ad hoc juridiska un finanšu struktūra, kas darbojas kā starpstruktūra starp kuģniecības sabiedrību un kuģu būvētavu, kuras ir attiecīgi kuģa pircējs un pārdevējs, |
| --- | --- | --- |

(9)

SNL sistēmas pamatā ir:

—

bankas izveidota ad hoc juridiska un finanšu struktūra, kas darbojas kā starpstruktūra starp kuģniecības sabiedrību un kuģu būvētavu, kuras ir attiecīgi kuģa pircējs un pārdevējs,

| — | sarežģīts dažādo darījuma pušu starpā noslēgto līgumu tīkls, |
| --- | --- |

—

sarežģīts dažādo darījuma pušu starpā noslēgto līgumu tīkls,

| — | vairāku Spānijas nodokļu pasākumu izmantojums. |
| --- | --- |

—

vairāku Spānijas nodokļu pasākumu izmantojums.

| (10) | Pēc Komisijas pieprasījuma Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. jūnijam SNL tika izmantots 273 kuģubūves un iegādes darījumos, kuru kopējā vērtība ir EUR 8 727 997 332. Šo shēmu turpināja piemērot līdz 2011. gada 29. jūnijam, kad tika uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra. Pircēji ir kuģniecības sabiedrības no visas Eiropas un ārpus tās. Visos darījumos, izņemot vienu (līgums par EUR 6 148 969), bija iesaistītas Spānijas kuģu būvētavas. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Komisijas pieprasījuma Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. jūnijam SNL tika izmantots 273 kuģubūves un iegādes darījumos, kuru kopējā vērtība ir EUR 8 727 997 332. Šo shēmu turpināja piemērot līdz 2011. gada 29. jūnijam, kad tika uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra. Pircēji ir kuģniecības sabiedrības no visas Eiropas un ārpus tās. Visos darījumos, izņemot vienu (līgums par EUR 6 148 969), bija iesaistītas Spānijas kuģu būvētavas.

2.1.   SNL – JURIDISKA UN FINANŠU STRUKTŪRA

| (11) | Kā norādīts, SNL darbība ļauj kuģa īpašniekam iegūt jaunu kuģi, kas uzbūvēts ar 20–30 % atlaidi no kuģu būvētavas noteiktās cenas. Lai saņemtu cenu ar atlaidi (pēc atlaides atņemšanas), kuģniecības sabiedrībai jāpiekrīt iegādāties kuģi nevis tieši no kuģu būvētavas, bet no ekonomisko interešu grupas (EIG), ko saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem ir izveidojusi banka. |
| --- | --- |

(11)

Kā norādīts, SNL darbība ļauj kuģa īpašniekam iegūt jaunu kuģi, kas uzbūvēts ar 20–30 % atlaidi no kuģu būvētavas noteiktās cenas. Lai saņemtu cenu ar atlaidi (pēc atlaides atņemšanas), kuģniecības sabiedrībai jāpiekrīt iegādāties kuģi nevis tieši no kuģu būvētavas, bet no ekonomisko interešu grupas (EIG), ko saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem ir izveidojusi banka.

| (12) | SNL struktūra ir bankas izveidota nodokļu plānošanas shēma, lai radītu nodokļu priekšrocības nodokļu ziņā pārredzamas ekonomisko interešu grupas ieguldītājiem un nodotu daļu no šīm nodokļu priekšrocībām kuģniecības sabiedrībai kā atlaidi no kuģa cenas. Pārējās priekšrocības paliek EIG ieguldītāju īpašumā kā atlīdzība par izdarīto ieguldījumu. SNL darbībā papildus EIG ir iesaistīti arī citi starpnieki, piemēram, banka un līzinga sabiedrība (sk. nākamo diagrammu). |
| --- | --- |

(12)

SNL struktūra ir bankas izveidota nodokļu plānošanas shēma, lai radītu nodokļu priekšrocības nodokļu ziņā pārredzamas ekonomisko interešu grupas ieguldītājiem un nodotu daļu no šīm nodokļu priekšrocībām kuģniecības sabiedrībai kā atlaidi no kuģa cenas. Pārējās priekšrocības paliek EIG ieguldītāju īpašumā kā atlīdzība par izdarīto ieguldījumu. SNL darbībā papildus EIG ir iesaistīti arī citi starpnieki, piemēram, banka un līzinga sabiedrība (sk. nākamo diagrammu).

Image

| (13) | Praksē EIG nomā kuģi no līzinga sabiedrības, sākot no tā būvēšanas pirmās dienas. Kad tas ir uzbūvēts, EIG to iznomā kuģniecības sabiedrībai uz berbouta līguma pamata (fraktēšana bez apkalpes) un kuģniecības sabiedrība sāk to izmantot. Jebkurā gadījumā EIG apņemas nopirkt kuģi līzinga līguma termiņa beigās un kuģniecības sabiedrība apņemas nopirkt kuģi berbouta līguma termiņa beigās, izmantojot savstarpējus pirkšanas un pārdošanas iespējas līgumus (5). Līzinga līgumā paredzēto iespēju īstenošanas termiņš tiek noteikts dažas nedēļas pirms berbouta fraktēšanas iespējas īstenošanas termiņa. Abas šīs iespējas tiek īstenotas, tikko EIG pāriet uz tonnāžas nodokļa sistēmu (sīkāku aprakstu sk. 2.2.4. iedaļā “4. pasākums. Tonnāžas nodokļa sistēma”). Lai pārliecinātos, ka visas iesaistītās personas piekrīt SNL struktūras izveidošanai un darbībai, tās paraksta pamatnolīgumu. |
| --- | --- |

(13)

Praksē EIG nomā kuģi no līzinga sabiedrības, sākot no tā būvēšanas pirmās dienas. Kad tas ir uzbūvēts, EIG to iznomā kuģniecības sabiedrībai uz berbouta līguma pamata (fraktēšana bez apkalpes) un kuģniecības sabiedrība sāk to izmantot. Jebkurā gadījumā EIG apņemas nopirkt kuģi līzinga līguma termiņa beigās un kuģniecības sabiedrība apņemas nopirkt kuģi berbouta līguma termiņa beigās, izmantojot savstarpējus pirkšanas un pārdošanas iespējas līgumus (5). Līzinga līgumā paredzēto iespēju īstenošanas termiņš tiek noteikts dažas nedēļas pirms berbouta fraktēšanas iespējas īstenošanas termiņa. Abas šīs iespējas tiek īstenotas, tikko EIG pāriet uz tonnāžas nodokļa sistēmu (sīkāku aprakstu sk. 2.2.4. iedaļā “4. pasākums. Tonnāžas nodokļa sistēma”). Lai pārliecinātos, ka visas iesaistītās personas piekrīt SNL struktūras izveidošanai un darbībai, tās paraksta pamatnolīgumu.

| (14) | Darījumi starp dažādiem SNL darbību dalībniekiem ir sīkāk aprakstīti Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 2.2. iedaļā (6), balstoties uz Spānijas sniegtajiem piemēriem (7). |
| --- | --- |

(14)

Darījumi starp dažādiem SNL darbību dalībniekiem ir sīkāk aprakstīti Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 2.2. iedaļā (6), balstoties uz Spānijas sniegtajiem piemēriem (7).

2.2.   SNL – NODOKĻU ASPEKTI

| (15) | Iepriekš 2.1. iedaļā aprakstītās SNL shēmas mērķis ir galvenokārt saistībā ar konkrētiem nodokļu pasākumiem radīt priekšrocības ekonomisko interešu grupai un tajā iesaistītajiem ieguldītājiem, kura daļu no šīm priekšrocībām pēc tam nodos kuģniecības sabiedrībai, kas iegādājas jaunu kuģi. |
| --- | --- |

(15)

Iepriekš 2.1. iedaļā aprakstītās SNL shēmas mērķis ir galvenokārt saistībā ar konkrētiem nodokļu pasākumiem radīt priekšrocības ekonomisko interešu grupai un tajā iesaistītajiem ieguldītājiem, kura daļu no šīm priekšrocībām pēc tam nodos kuģniecības sabiedrībai, kas iegādājas jaunu kuģi.

| (16) | EIG saņem nodokļu priekšrocības divos posmos saskaņā ar diviem dažādiem nodokļu piemērošanas tiesību aktu kopumiem. Pirmajā posmā saskaņā ar “parasto” uzņēmuma ienākuma nodokļa sistēmu nomātajam kuģim piemēro priekšlaicīgu un paātrinātu norakstīšanu. Tā rezultātā EIG rodas lieli nodokļa zaudējumi. Tā kā EIG ir nodokļu ziņā pārredzama, šie nodokļa zaudējumi ir atskaitāmi no ieguldītāju pašu ieņēmumiem proporcionāli to daļām EIG. |
| --- | --- |

(16)

EIG saņem nodokļu priekšrocības divos posmos saskaņā ar diviem dažādiem nodokļu piemērošanas tiesību aktu kopumiem. Pirmajā posmā saskaņā ar “parasto” uzņēmuma ienākuma nodokļa sistēmu nomātajam kuģim piemēro priekšlaicīgu un paātrinātu norakstīšanu. Tā rezultātā EIG rodas lieli nodokļa zaudējumi. Tā kā EIG ir nodokļu ziņā pārredzama, šie nodokļa zaudējumi ir atskaitāmi no ieguldītāju pašu ieņēmumiem proporcionāli to daļām EIG.

| (17) | Parastos apstākļos šādi kuģa vērtības priekšlaicīgas un paātrinātas norakstīšanas rezultātā iegūti nodokļu ietaupījumi būtu jākompensē vēlākā posmā ar palielinātiem nodokļu maksājumiem vai nu pēc kuģa pilnīgas norakstīšanas, kad nolietojuma izmaksas vairs nevar atskaitīt, vai pēc kuģa pārdošanas, kad pārdošanas rezultātā notiek kapitāla pieaugums (8). Tā kā EIG ir nodokļu ziņā pārredzama, tās turpmāko gadu peļņas pieaugums būtu jāpievieno ieguldītāju pašu ienākumiem un būtu jāapliek ar nodokli. |
| --- | --- |

(17)

Parastos apstākļos šādi kuģa vērtības priekšlaicīgas un paātrinātas norakstīšanas rezultātā iegūti nodokļu ietaupījumi būtu jākompensē vēlākā posmā ar palielinātiem nodokļu maksājumiem vai nu pēc kuģa pilnīgas norakstīšanas, kad nolietojuma izmaksas vairs nevar atskaitīt, vai pēc kuģa pārdošanas, kad pārdošanas rezultātā notiek kapitāla pieaugums (8). Tā kā EIG ir nodokļu ziņā pārredzama, tās turpmāko gadu peļņas pieaugums būtu jāpievieno ieguldītāju pašu ienākumiem un būtu jāapliek ar nodokli.

| (18) | Taču SNL darbībās paredzēts, ka ekonomisko interešu grupas nepatur kuģus pēc to pilnīgas norakstīšanas. Otrajā posmā nodokļu ietaupījumi, kas saņemti ieguldītājiem nodoto sākotnējo zaudējumu rezultātā, tiek nodrošināti, veicot EIG pāreju uz ienākuma nodokļa tonnāžas nodokļa (TN) sistēmu un pilnīgi atbrīvojot no nodokļa to kapitāla pieaugumu, kas rodas, pārdodot kuģi – īsi pēc pārejas uz jauno sistēmu – kuģniecības sabiedrībai (9). Papildu informāciju par šiem diviem posmiem, skatiet Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 2.3.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(18)

Taču SNL darbībās paredzēts, ka ekonomisko interešu grupas nepatur kuģus pēc to pilnīgas norakstīšanas. Otrajā posmā nodokļu ietaupījumi, kas saņemti ieguldītājiem nodoto sākotnējo zaudējumu rezultātā, tiek nodrošināti, veicot EIG pāreju uz ienākuma nodokļa tonnāžas nodokļa (TN) sistēmu un pilnīgi atbrīvojot no nodokļa to kapitāla pieaugumu, kas rodas, pārdodot kuģi – īsi pēc pārejas uz jauno sistēmu – kuģniecības sabiedrībai (9). Papildu informāciju par šiem diviem posmiem, skatiet Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 2.3.1. iedaļā.

| (19) | Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju (10) SNL izmantoto nodokļu pasākumu kopējā ietekme dod iespēju EIG un tās ieguldītājiem saņemt nodokļu ieguvumu aptuveni 30 % apmērā no kuģa sākotnējās bruto cenas. Daļu no šā nodokļu ieguvuma, ko sākotnēji saņēma EIG un tās ieguldītāji, patur ieguldītāji (10–15 %), un daļa tiek nodota kuģniecības sabiedrībai (85–90 %), kas galu galā kļūst par kuģa īpašnieci, pie tam kuģa sākotnējā bruto cena ir par 20–30 % mazāka. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju (10) SNL izmantoto nodokļu pasākumu kopējā ietekme dod iespēju EIG un tās ieguldītājiem saņemt nodokļu ieguvumu aptuveni 30 % apmērā no kuģa sākotnējās bruto cenas. Daļu no šā nodokļu ieguvuma, ko sākotnēji saņēma EIG un tās ieguldītāji, patur ieguldītāji (10–15 %), un daļa tiek nodota kuģniecības sabiedrībai (85–90 %), kas galu galā kļūst par kuģa īpašnieci, pie tam kuģa sākotnējā bruto cena ir par 20–30 % mazāka.

| (20) | Kā jau norādīts, SNL darbības apvieno dažādus atsevišķus, tomēr savstarpēji saistītus nodokļu pasākumus, kuru mērķis ir sniegt nodokļu priekšrocības. Šie pasākumi īsumā aprakstīti nākamajā iedaļā. Sīkāku aprakstu skatiet Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 2.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(20)

Kā jau norādīts, SNL darbības apvieno dažādus atsevišķus, tomēr savstarpēji saistītus nodokļu pasākumus, kuru mērķis ir sniegt nodokļu priekšrocības. Šie pasākumi īsumā aprakstīti nākamajā iedaļā. Sīkāku aprakstu skatiet Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 2.4. iedaļā.

2.2.1.   1. pasākums. Nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana
   (11)

(TRLIS 115. panta 6. punkts)

| (21) | Spānijā līzinga darījumu uzskaite nodokļu vajadzībām atšķiras no grāmatvedības uzskaites. Lai finansētu līzinga līgumus, kuru minimālais termiņš ir divi gadi, ja tie attiecas uz kustamo īpašumu, un desmit gadi, ja tie attiecas uz nekustamo īpašumu vai rūpniecības uzņēmumiem, piemēro XIII nodaļu Karaļa 2004. gada 5. marta Likumdošanas dekrētā Nr. 4/2004, ar ko apstiprina Likuma par uzņēmuma ienākuma nodokli (TRLIS) konsolidēto versiju (12), un 49. pantu Karaļa 2004. gada 30. jūlija Dekrētā Nr. 1777/2004, ar ko apstiprina Noteikumus par uzņēmuma ienākuma nodokli (RIS) (13). |
| --- | --- |

(21)

Spānijā līzinga darījumu uzskaite nodokļu vajadzībām atšķiras no grāmatvedības uzskaites. Lai finansētu līzinga līgumus, kuru minimālais termiņš ir divi gadi, ja tie attiecas uz kustamo īpašumu, un desmit gadi, ja tie attiecas uz nekustamo īpašumu vai rūpniecības uzņēmumiem, piemēro XIII nodaļu Karaļa 2004. gada 5. marta Likumdošanas dekrētā Nr. 4/2004, ar ko apstiprina Likuma par uzņēmuma ienākuma nodokli (TRLIS) konsolidēto versiju (12), un 49. pantu Karaļa 2004. gada 30. jūlija Dekrētā Nr. 1777/2004, ar ko apstiprina Noteikumus par uzņēmuma ienākuma nodokli (RIS) (13).

| (22) | Tikai nodokļu vajadzībām to maksājumu daļu, kas ļauj iznomātājam atgūt aktīva vērtību (14), uzskata par izdevumiem, kuri nav apliekami ar nodokli, ja tie nepārsniedz konkrētus ierobežojumus, proti, summa, kas netiek aplikta ar nodokli, nedrīkst pārsniegt summu, ko iegūst, aktīva vērtību divas vai trīs reizes reizinot ar konkrētajam aktīva veidam noteikto maksimālo lineārā nolietojuma oficiālo koeficientu. |
| --- | --- |

(22)

Tikai nodokļu vajadzībām to maksājumu daļu, kas ļauj iznomātājam atgūt aktīva vērtību (14), uzskata par izdevumiem, kuri nav apliekami ar nodokli, ja tie nepārsniedz konkrētus ierobežojumus, proti, summa, kas netiek aplikta ar nodokli, nedrīkst pārsniegt summu, ko iegūst, aktīva vērtību divas vai trīs reizes reizinot ar konkrētajam aktīva veidam noteikto maksimālo lineārā nolietojuma oficiālo koeficientu.

| (23) | Kuģu gadījumā parasts lineārs nolietojums nodokļu vajadzībām tiek sadalīts uz desmit gadiem (10 % gadā). Nomāto aktīvu maksimālā paātrinātā nolietojuma likme svārstās starp 20 % un 30 % gadā (no 40 līdz 60 mēnešiem). Saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem kuģu īpašnieki var aprēķināt nolietojumu, izmantojot samazinošās bilances metodi (15) vai aritmētiski degresīvo metodi (16). |
| --- | --- |

(23)

Kuģu gadījumā parasts lineārs nolietojums nodokļu vajadzībām tiek sadalīts uz desmit gadiem (10 % gadā). Nomāto aktīvu maksimālā paātrinātā nolietojuma likme svārstās starp 20 % un 30 % gadā (no 40 līdz 60 mēnešiem). Saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem kuģu īpašnieki var aprēķināt nolietojumu, izmantojot samazinošās bilances metodi (15) vai aritmētiski degresīvo metodi (16).

2.2.2.   2. pasākums. Nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana

(TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants)

| (24) | Saskaņā ar TRLIS 115. panta 6. punktu nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana sākas aktīva darbības pirmajā dienā, t. i., ne ātrāk kā nomnieks saņem un sāk izmantot aktīvu. Tomēr saskaņā ar TRLIS 115. panta 11. punktu (17) Ekonomikas un finanšu ministrija drīkst pēc nomnieka oficiāla pieprasījuma noteikt ātrāku norakstīšanas sākuma datumu. Principā, ievērojot konkrētus nosacījumus, šo noteikumu piemēro attiecībā uz visiem nomātajiem aktīviem, kas ir ietverti līzinga līgumā un attiecībā uz kuriem ir tiesības veikt paātrinātu norakstīšanu. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar TRLIS 115. panta 6. punktu nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana sākas aktīva darbības pirmajā dienā, t. i., ne ātrāk kā nomnieks saņem un sāk izmantot aktīvu. Tomēr saskaņā ar TRLIS 115. panta 11. punktu (17) Ekonomikas un finanšu ministrija drīkst pēc nomnieka oficiāla pieprasījuma noteikt ātrāku norakstīšanas sākuma datumu. Principā, ievērojot konkrētus nosacījumus, šo noteikumu piemēro attiecībā uz visiem nomātajiem aktīviem, kas ir ietverti līzinga līgumā un attiecībā uz kuriem ir tiesības veikt paātrinātu norakstīšanu.

| (25) | Faktiski ar TRLIS 115. panta 11. punktā paredzēti divi vispārēji nosacījumi. Pirmkārt, jaunais sākuma datums būtu jānosaka, ņemot vērā “noteiktas līguma slēgšanas īpatnības vai aktīva izveides periodu un noteiktu izmantojumu saimnieciskajā darbībā”. Saskaņā ar RIS 49. pantu nodokļu iestādes atļauj veikt priekšlaicīgu norakstīšanu no izveides perioda sākuma tikai tad, ja izveides periods pārsniedz 12 mēnešus un līzinga līgumā ir paredzēti plānoti nomas maksājumi. Otrkārt, “šā datuma noteikšana nedrīkst ietekmēt ar nodokli apliekamās summas aprēķinu, kura pamatā ir faktiskais aktīva izmantojums vai maksājumi, kas rodas īpašumtiesību nodošanas rezultātā, kuri jānosaka saskaņā vai nu ar vispārējo nodokļu režīmu vai TRLIS VII sadaļas VIII nodaļā paredzēto speciālo režīmu”. |
| --- | --- |

(25)

Faktiski ar TRLIS 115. panta 11. punktā paredzēti divi vispārēji nosacījumi. Pirmkārt, jaunais sākuma datums būtu jānosaka, ņemot vērā “noteiktas līguma slēgšanas īpatnības vai aktīva izveides periodu un noteiktu izmantojumu saimnieciskajā darbībā”. Saskaņā ar RIS 49. pantu nodokļu iestādes atļauj veikt priekšlaicīgu norakstīšanu no izveides perioda sākuma tikai tad, ja izveides periods pārsniedz 12 mēnešus un līzinga līgumā ir paredzēti plānoti nomas maksājumi. Otrkārt, “šā datuma noteikšana nedrīkst ietekmēt ar nodokli apliekamās summas aprēķinu, kura pamatā ir faktiskais aktīva izmantojums vai maksājumi, kas rodas īpašumtiesību nodošanas rezultātā, kuri jānosaka saskaņā vai nu ar vispārējo nodokļu režīmu vai TRLIS VII sadaļas VIII nodaļā paredzēto speciālo režīmu”.

| (26) | Saskaņā ar TRLIS 48. panta 4. punktu (18) aktīvi, uz kuriem attiecas TRLIS 115. panta 1. punktā aprakstītā priekšlaicīgas norakstīšanas shēma, tiks iznomāti Spānijā reģistrētajām ekonomisko interešu grupām, kuras savukārt tos nodos apakšnomā trešām personām. Turklāt RIS 49. pantā noteikta procedūra, kas jāievēro, iesniedzot pieteikumu par nomāto aktīvu priekšlaicīgu norakstīšanu. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar TRLIS 48. panta 4. punktu (18) aktīvi, uz kuriem attiecas TRLIS 115. panta 1. punktā aprakstītā priekšlaicīgas norakstīšanas shēma, tiks iznomāti Spānijā reģistrētajām ekonomisko interešu grupām, kuras savukārt tos nodos apakšnomā trešām personām. Turklāt RIS 49. pantā noteikta procedūra, kas jāievēro, iesniedzot pieteikumu par nomāto aktīvu priekšlaicīgu norakstīšanu.

2.2.3.   3. pasākums. Ekonomisko interešu grupas (EIG)

| (27) | Kā jau norādīts, Spānijas ekonomisko interešu grupām ir nošķirtas juridiskas personas statuss attiecībā uz tās biedriem. Tāpēc ekonomiskā interešu grupa pat tad, ja neviens no tās biedriem nav kuģniecības sabiedrība, var iesniegt pieteikumu gan par priekšlaicīgas norakstīšanas pasākumu, gan par TRLIS 124.–128. pantā paredzētās alternatīvās tonnāžas nodokļu shēmas piemērošanu (sk. 2.2.4. iedaļu), ja vien šī grupa atbilst kritērijiem saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(27)

Kā jau norādīts, Spānijas ekonomisko interešu grupām ir nošķirtas juridiskas personas statuss attiecībā uz tās biedriem. Tāpēc ekonomiskā interešu grupa pat tad, ja neviens no tās biedriem nav kuģniecības sabiedrība, var iesniegt pieteikumu gan par priekšlaicīgas norakstīšanas pasākumu, gan par TRLIS 124.–128. pantā paredzētās alternatīvās tonnāžas nodokļu shēmas piemērošanu (sk. 2.2.4. iedaļu), ja vien šī grupa atbilst kritērijiem saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem.

| (28) | Tomēr no nodokļu viedokļa ekonomisko interešu grupas ir nodokļu ziņā pārredzamas attiecībā uz saviem akcionāriem, kuri ir Spānijas rezidenti. Citiem vārdiem sakot, nodokļu vajadzībām ekonomisko interešu grupu peļņa (vai zaudējumi) tiek tieši un proporcionāli attiecināti uz to biedriem, kuri ir Spānijas rezidenti. Tā kā ekonomisko interešu grupu biedri uzskata SNL darbībās iesaistīto EIG par ieguldījumu instrumentu, nevis par veidu, kā kopīgi veikt darbību, šajā lēmumā EIG biedri tiek uzskatīti par ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(28)

Tomēr no nodokļu viedokļa ekonomisko interešu grupas ir nodokļu ziņā pārredzamas attiecībā uz saviem akcionāriem, kuri ir Spānijas rezidenti. Citiem vārdiem sakot, nodokļu vajadzībām ekonomisko interešu grupu peļņa (vai zaudējumi) tiek tieši un proporcionāli attiecināti uz to biedriem, kuri ir Spānijas rezidenti. Tā kā ekonomisko interešu grupu biedri uzskata SNL darbībās iesaistīto EIG par ieguldījumu instrumentu, nevis par veidu, kā kopīgi veikt darbību, šajā lēmumā EIG biedri tiek uzskatīti par ieguldītājiem.

| (29) | Ekonomisko interešu grupu pārredzamība nodokļu ziņa nozīmē, ka ievērojamos EIG priekšlaicīgas un paātrinātas norakstīšanas rezultātā radušos zaudējumus var attiecināt tieši uz ieguldītājiem, kuri var ņemt vērā šos zaudējumus, aprēķinot savu peļņu, un līdz ar to var samazināt maksājamo nodokli. |
| --- | --- |

(29)

Ekonomisko interešu grupu pārredzamība nodokļu ziņa nozīmē, ka ievērojamos EIG priekšlaicīgas un paātrinātas norakstīšanas rezultātā radušos zaudējumus var attiecināt tieši uz ieguldītājiem, kuri var ņemt vērā šos zaudējumus, aprēķinot savu peļņu, un līdz ar to var samazināt maksājamo nodokli.

2.2.4.   4. pasākums. Tonnāžas nodokļa sistēma (TRLIS 124.–128. pants)

| (30) | Spānijas TN tiesību aktus piemēro kopš 2002. gada. Tajos paredzēts kuģniecības sabiedrību ar nodokli apliekamās peļņas alternatīvs aprēķins attiecībā uz atbilstīgajām transporta darbībām, un tā pamatā ir nevis atšķirība starp ieņēmumiem un izdevumiem, bet gan kuģu tonnāža. |
| --- | --- |

(30)

Spānijas TN tiesību aktus piemēro kopš 2002. gada. Tajos paredzēts kuģniecības sabiedrību ar nodokli apliekamās peļņas alternatīvs aprēķins attiecībā uz atbilstīgajām transporta darbībām, un tā pamatā ir nevis atšķirība starp ieņēmumiem un izdevumiem, bet gan kuģu tonnāža.

| (31) | Komisija atzina (19), ka, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu jūras transportam (20) (turpmāk “Jūras transporta pamatnostādnes”), Spānijas TN shēma ir saderīgs valsts atbalsts. TN shēmas regulēšanas noteikumi ir ietverti TRLIS XVII nodaļas 124.–128. pantā. |
| --- | --- |

(31)

Komisija atzina (19), ka, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu jūras transportam (20) (turpmāk “Jūras transporta pamatnostādnes”), Spānijas TN shēma ir saderīgs valsts atbalsts. TN shēmas regulēšanas noteikumi ir ietverti TRLIS XVII nodaļas 124.–128. pantā.

| (32) | Spānija pieņēma arī īstenošanas pasākumus, kas ietverti RIS VI sadaļas 50., 51. un 52. pantā. Komisija norāda, ka pretēji TRLIS 124.–128. pantā paredzētajiem noteikumiem, par kuriem tika paziņots Komisijai un kurus Komisija apstiprināja, par šiem īstenošanas pasākumiem, un jo īpaši par RIS 50. panta 3. punktā (sk. 2.2.5. iedaļu) iekļauto izņēmumu, Komisijai netika paziņots, kā arī par tiem netika saņemta Komisijas atļauja. |
| --- | --- |

(32)

Spānija pieņēma arī īstenošanas pasākumus, kas ietverti RIS VI sadaļas 50., 51. un 52. pantā. Komisija norāda, ka pretēji TRLIS 124.–128. pantā paredzētajiem noteikumiem, par kuriem tika paziņots Komisijai un kurus Komisija apstiprināja, par šiem īstenošanas pasākumiem, un jo īpaši par RIS 50. panta 3. punktā (sk. 2.2.5. iedaļu) iekļauto izņēmumu, Komisijai netika paziņots, kā arī par tiem netika saņemta Komisijas atļauja.

| (33) | Tāpat kā citās dalībvalstīs, pievienošanās Spānijas TN režīmam nav obligāta un pirms tās no nodokļu iestādēm ir jāsaņem iepriekšēja atļauja, kas ir derīga 10 gadus. Uz ieņēmumiem no darbībām, kas nav saistītas ar kuģniecību vai nav atbilstīgas, attiecas parastie ieņēmuma nodokļa noteikumi. |
| --- | --- |

(33)

Tāpat kā citās dalībvalstīs, pievienošanās Spānijas TN režīmam nav obligāta un pirms tās no nodokļu iestādēm ir jāsaņem iepriekšēja atļauja, kas ir derīga 10 gadus. Uz ieņēmumiem no darbībām, kas nav saistītas ar kuģniecību vai nav atbilstīgas, attiecas parastie ieņēmuma nodokļa noteikumi.

| (34) | Saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem SNL iesaistītās ekonomisko interešu grupas var tikt iekļautas kādā no kuģniecības sabiedrību reģistriem (21), jo saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju to darbības ietver pašu īpašumā esošu un fraktētu kuģu izmantošanu. Tāpēc kuģa izmantošanas jēdzienam būtu jāietver iespēja darīt kuģi pieejamu trešai personai saskaņā ar berbouta līgumu. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem SNL iesaistītās ekonomisko interešu grupas var tikt iekļautas kādā no kuģniecības sabiedrību reģistriem (21), jo saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju to darbības ietver pašu īpašumā esošu un fraktētu kuģu izmantošanu. Tāpēc kuģa izmantošanas jēdzienam būtu jāietver iespēja darīt kuģi pieejamu trešai personai saskaņā ar berbouta līgumu.

| (35) | Atbilstīgu kuģniecības darbību nodokļu bāzi aprēķina saskaņā ar bruto tonnāžu:






  Reģistrētā neto tonnāža | Dienas summa par 100 tonnām (EUR) |
| --- | --- | --- |
| No 0 līdz 1 000 | 0,90 |
| No 1 001 līdz 10 000 | 0,70 |
| No 10 001 līdz 25 000 | 0,40 |
| Vairāk nekā 25 001 | 0,20 |

(35)

Atbilstīgu kuģniecības darbību nodokļu bāzi aprēķina saskaņā ar bruto tonnāžu:

Reģistrētā neto tonnāža

Dienas summa par 100 tonnām (EUR)

No 0 līdz 1 000

0,90

No 1 001 līdz 10 000

0,70

No 10 001 līdz 25 000

0,40

Vairāk nekā 25 001

0,20

| (36) | Ja alternatīvo nodokļu bāzi aprēķina saskaņā ar kuģniecības sabiedrības izmantoto bruto tonnāžu, parasto uzņēmuma ienākumu nodokļa likmi piemēro minētajai bāzei. |
| --- | --- |

(36)

Ja alternatīvo nodokļu bāzi aprēķina saskaņā ar kuģniecības sabiedrības izmantoto bruto tonnāžu, parasto uzņēmuma ienākumu nodokļa likmi piemēro minētajai bāzei.

| (37) | Saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punkta pirmo ievilkumu tiek uzskatīts, ka TN ar nodokli apliekamā bāze ietver visus ieņēmumus no (atbilstīgām) kuģniecības darbībām tāljūrā, tostarp kapitāla pieaugumu, kurš tiek saņemts, pārdodot jaunu kuģi uzņēmumam, kas gūst labumu no TN sistēmas, pašam uzņēmumam joprojām izmantojot TN sistēmu. Pretēji, tā kā saskaņā ar parastiem uzņēmuma ienākuma nodokļa noteikumiem nodokļu bāzi nosaka kā starpību starp ieņēmumiem un izdevumiem, situācijā, kad uzņēmums iegūst kuģi un pēc tam to pārdod ar kapitāla pieaugumu, šis ārkārtas kapitāla pieaugums veidos ar nodokli apliekamus ieņēmumus un tāpēc radīs ar nodokli apliekamās bāzes pieaugumu, kas tiks aplikts ar uzņēmumu ienākuma nodokli. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punkta pirmo ievilkumu tiek uzskatīts, ka TN ar nodokli apliekamā bāze ietver visus ieņēmumus no (atbilstīgām) kuģniecības darbībām tāljūrā, tostarp kapitāla pieaugumu, kurš tiek saņemts, pārdodot jaunu kuģi uzņēmumam, kas gūst labumu no TN sistēmas, pašam uzņēmumam joprojām izmantojot TN sistēmu. Pretēji, tā kā saskaņā ar parastiem uzņēmuma ienākuma nodokļa noteikumiem nodokļu bāzi nosaka kā starpību starp ieņēmumiem un izdevumiem, situācijā, kad uzņēmums iegūst kuģi un pēc tam to pārdod ar kapitāla pieaugumu, šis ārkārtas kapitāla pieaugums veidos ar nodokli apliekamus ieņēmumus un tāpēc radīs ar nodokli apliekamās bāzes pieaugumu, kas tiks aplikts ar uzņēmumu ienākuma nodokli.

Nodokļu piemērošana ārkārtas kapitāla pieaugumam saistībā ar kuģu pāreju uz TN sistēmu

| (38) | Ja attiecībā uz kuģi, kas vairs nav jauns, un ar to saistīto ieņēmumu aplikšanu ar nodokli parastās uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas vietā piemēro TN sistēmu, tiek piemēroti īpaši noteikumi. Ja kuģi jau pieder uzņēmumam, kad tas pievienojas TN sistēmai, vai ja uzņēmums iegādājas lietotus kuģus (turpmāk “izmantoti kuģi”) tad, kad jau saņem priekšrocības no TN sistēmas, tad piemēro īpašu procedūru, kas paredzēta TRLIS 125. panta 2. punktā (22). Saskaņā ar šo procedūru noteiktu summu aplikšana ar nodokli notiek saskaņā ar parasto ienākuma nodokļa režīmu tikai tajos gadījumos, ja kuģis pēc tam tiek pārdots:






  — | pirmajā TN sistēmas piemērošanas finanšu gadā vai gadā, kad izmantotie kuģi tiek iegādāti, nedalāmas rezerves, kas ir vienādas ar starpību starp katra kuģa, uz kuru attiecas šis noteikums, parasto tirgus vērtību un neto uzskaites vērtību, nav jāņem vērā vai arī šī starpība jānorāda atsevišķi gada ziņojumā par katru kuģi, par katru finanšu gadu, kamēr kuģi ir uzņēmuma īpašumā, |
| --- | --- | --- |

(38)

Ja attiecībā uz kuģi, kas vairs nav jauns, un ar to saistīto ieņēmumu aplikšanu ar nodokli parastās uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas vietā piemēro TN sistēmu, tiek piemēroti īpaši noteikumi. Ja kuģi jau pieder uzņēmumam, kad tas pievienojas TN sistēmai, vai ja uzņēmums iegādājas lietotus kuģus (turpmāk “izmantoti kuģi”) tad, kad jau saņem priekšrocības no TN sistēmas, tad piemēro īpašu procedūru, kas paredzēta TRLIS 125. panta 2. punktā (22). Saskaņā ar šo procedūru noteiktu summu aplikšana ar nodokli notiek saskaņā ar parasto ienākuma nodokļa režīmu tikai tajos gadījumos, ja kuģis pēc tam tiek pārdots:

—

pirmajā TN sistēmas piemērošanas finanšu gadā vai gadā, kad izmantotie kuģi tiek iegādāti, nedalāmas rezerves, kas ir vienādas ar starpību starp katra kuģa, uz kuru attiecas šis noteikums, parasto tirgus vērtību un neto uzskaites vērtību, nav jāņem vērā vai arī šī starpība jānorāda atsevišķi gada ziņojumā par katru kuģi, par katru finanšu gadu, kamēr kuģi ir uzņēmuma īpašumā,

| — | līdzko kuģa pārdošana tiek pabeigta, minētās pozitīvās rezerves summa kopā ar īpašumtiesību nodošanas datumā noteikto pozitīvo starpību starp pārdotā kuģa nodokļu vajadzībām aprēķināto nolietojumu un uzskaites vajadzībām aprēķināto nolietojumu tiks pievienota ar TN apliekamajai bāzei saskaņā ar TRLIS 125. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

—

līdzko kuģa pārdošana tiek pabeigta, minētās pozitīvās rezerves summa kopā ar īpašumtiesību nodošanas datumā noteikto pozitīvo starpību starp pārdotā kuģa nodokļu vajadzībām aprēķināto nolietojumu un uzskaites vajadzībām aprēķināto nolietojumu tiks pievienota ar TN apliekamajai bāzei saskaņā ar TRLIS 125. panta 1. punktu.

| (39) | Tādējādi gadījumos, kad Spānijas TN sistēma tiek piemērota parastā veidā, kā to apstiprinājusi Komisija, iespējamais kapitāla pieaugums tiek aplikts ar nodokli, pievienojoties TN sistēmai, un tiek pieņemts, ka kaut arī novēloti, tomēr kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli notiek pēc tam, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts. Kā skaidrots 2.2.5. iedaļā, saskaņā ar SNL sistēmu šos nodokļus neuzrāda kā atliktus, bet no tiem pilnībā izvairās, jo attiecīgie kuģi tiek uzskatīti par jauniem, nevis izmantotiem. Tāpēc netiek piemērota īpašā procedūra. |
| --- | --- |

(39)

Tādējādi gadījumos, kad Spānijas TN sistēma tiek piemērota parastā veidā, kā to apstiprinājusi Komisija, iespējamais kapitāla pieaugums tiek aplikts ar nodokli, pievienojoties TN sistēmai, un tiek pieņemts, ka kaut arī novēloti, tomēr kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli notiek pēc tam, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts. Kā skaidrots 2.2.5. iedaļā, saskaņā ar SNL sistēmu šos nodokļus neuzrāda kā atliktus, bet no tiem pilnībā izvairās, jo attiecīgie kuģi tiek uzskatīti par jauniem, nevis izmantotiem. Tāpēc netiek piemērota īpašā procedūra.

2.2.5.   5. pasākums. RIS 50. panta 3. punkts

| (40) | Atļauto SNL darījumu gadījumā Komisija novēro, ka ekonomisko interešu grupas var atstāt parasto uzņēmumu nodokļa piemērošanas sistēmu, lai pievienotos TN sistēmai, nesedzot slēptos nodokļu parādus, kuri radušies priekšlaicīgas un paātrinātas norakstīšanas rezultātā vai nu pirms pievienošanās TN sistēmai vai pēc tam, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts. |
| --- | --- |

(40)

Atļauto SNL darījumu gadījumā Komisija novēro, ka ekonomisko interešu grupas var atstāt parasto uzņēmumu nodokļa piemērošanas sistēmu, lai pievienotos TN sistēmai, nesedzot slēptos nodokļu parādus, kuri radušies priekšlaicīgas un paātrinātas norakstīšanas rezultātā vai nu pirms pievienošanās TN sistēmai vai pēc tam, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts.

| (41) | Atkāpjoties no TRLIS 125. panta 2. punktā minētā noteikuma, RIS 50. panta 3. punktā (23) norādīts, ka gadījumos, ja kuģis ir iegādāts, izmantojot atpirkšanas tiesības, kas ietvertas nodokļu iestāžu iepriekš apstiprinātajā līzinga līgumā, kuģi uzskata par jaunu (24), nevis izmantotu (neatkarīgi no tā, ka tas jau ir ticis lietots vai ir zaudējis vērtību), sākot no līzinga iespējas īstenošanas dienas, t. i., pēc EIG pārejas uz TN sistēmu. Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju šo izņēmumu piemēro tikai īpašiem līzinga līgumiem, kurus nodokļu iestādes ir apstiprinājušas saistībā ar pieteikumiem par priekšlaicīgu norakstīšanu saskaņā ar TRLIS 115. panta 11. punktu (sk. 2.2.2. iedaļu “2. pasākums. Nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana” iepriekš), t. i., saistībā ar nomātiem jaunbūvētiem jūras kuģiem, kas iegādāti SNL darbību rezultātā un – ar vienu izņēmumu – no Spānijas kuģu būvētavām. |
| --- | --- |

(41)

Atkāpjoties no TRLIS 125. panta 2. punktā minētā noteikuma, RIS 50. panta 3. punktā (23) norādīts, ka gadījumos, ja kuģis ir iegādāts, izmantojot atpirkšanas tiesības, kas ietvertas nodokļu iestāžu iepriekš apstiprinātajā līzinga līgumā, kuģi uzskata par jaunu (24), nevis izmantotu (neatkarīgi no tā, ka tas jau ir ticis lietots vai ir zaudējis vērtību), sākot no līzinga iespējas īstenošanas dienas, t. i., pēc EIG pārejas uz TN sistēmu. Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju šo izņēmumu piemēro tikai īpašiem līzinga līgumiem, kurus nodokļu iestādes ir apstiprinājušas saistībā ar pieteikumiem par priekšlaicīgu norakstīšanu saskaņā ar TRLIS 115. panta 11. punktu (sk. 2.2.2. iedaļu “2. pasākums. Nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana” iepriekš), t. i., saistībā ar nomātiem jaunbūvētiem jūras kuģiem, kas iegādāti SNL darbību rezultātā un – ar vienu izņēmumu – no Spānijas kuģu būvētavām.

| (42) | Šādos gadījumos tiek uzskatīts, ka EIG ir ieguvusi jaunu kuģi tajā datumā, kad tiek īstenota līzinga iespēja, t. i., pēc EIG pievienošanās TN sistēmai. Pirmkārt, RIS 50. panta 3. punktā paredzētā izņēmuma sekas ir tādas, ka notiek izvairīšanās no TRLIS 125. panta 2. punktā paredzēto noteikumu piemērošanas. EIG nav jāveido nedalāmas rezerves, kā arī netiek aplikta ar nodokli ne pozitīvā starpība starp cenu, ko par kuģi samaksājusi kuģniecības sabiedrība, un kuģa uzskaites vērtību EIG grāmatvedībā (25), ne pozitīvā starpība starp kuģa uzskaites vērtību un ar nodokli apliekamo vērtību (26). Otrkārt, sekas ir tādas, ka tiek uzskatīts, ka ieņēmumi no pārdošanas kuģniecības sabiedrībai (reālā berbouta fraktēšanas iespējas īstenošanas cena) rodas no kuģa iegādes un pārdošanas, ko veic uzņēmums, kurš izmanto TN sistēmas priekšrocības, un šie ieņēmumi tiks iekļauti ar TN nodokli apliekamajā bāzē saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punkta pirmo ievilkumu. |
| --- | --- |

(42)

Šādos gadījumos tiek uzskatīts, ka EIG ir ieguvusi jaunu kuģi tajā datumā, kad tiek īstenota līzinga iespēja, t. i., pēc EIG pievienošanās TN sistēmai. Pirmkārt, RIS 50. panta 3. punktā paredzētā izņēmuma sekas ir tādas, ka notiek izvairīšanās no TRLIS 125. panta 2. punktā paredzēto noteikumu piemērošanas. EIG nav jāveido nedalāmas rezerves, kā arī netiek aplikta ar nodokli ne pozitīvā starpība starp cenu, ko par kuģi samaksājusi kuģniecības sabiedrība, un kuģa uzskaites vērtību EIG grāmatvedībā (25), ne pozitīvā starpība starp kuģa uzskaites vērtību un ar nodokli apliekamo vērtību (26). Otrkārt, sekas ir tādas, ka tiek uzskatīts, ka ieņēmumi no pārdošanas kuģniecības sabiedrībai (reālā berbouta fraktēšanas iespējas īstenošanas cena) rodas no kuģa iegādes un pārdošanas, ko veic uzņēmums, kurš izmanto TN sistēmas priekšrocības, un šie ieņēmumi tiks iekļauti ar TN nodokli apliekamajā bāzē saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punkta pirmo ievilkumu.

3.   FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

| (43) | Pirmkārt, Komisija uzskatīja, ka Spānijas nodokļu līzinga sistēma, neraugoties uz dažādu nodokļu pasākumu piemērošanu, būtu jāanalizē kā vienota sistēma (globāla pieeja), jo dažādos pasākumus de jure vai de facto varētu izmantot tikai kopīgi, un secināja, ka šī sistēma veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(43)

Pirmkārt, Komisija uzskatīja, ka Spānijas nodokļu līzinga sistēma, neraugoties uz dažādu nodokļu pasākumu piemērošanu, būtu jāanalizē kā vienota sistēma (globāla pieeja), jo dažādos pasākumus de jure vai de facto varētu izmantot tikai kopīgi, un secināja, ka šī sistēma veido valsts atbalstu.

| (44) | Otrkārt, individuāli pasākumi tika novērtēti atsevišķi (individuāla pieeja) un Komisija šajā posmā secināja:






  — | nomātu aktīvu paātrināta norakstīšana (1. pasākums) varētu veidot valsts atbalstu, bet jebkurā gadījumā tā veidotu esošo atbalstu, jo to īstenoja pirms pievienošanās. Tāpēc attiecībā uz šo pasākumu netika uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra, |
| --- | --- | --- |

(44)

Otrkārt, individuāli pasākumi tika novērtēti atsevišķi (individuāla pieeja) un Komisija šajā posmā secināja:

—

nomātu aktīvu paātrināta norakstīšana (1. pasākums) varētu veidot valsts atbalstu, bet jebkurā gadījumā tā veidotu esošo atbalstu, jo to īstenoja pirms pievienošanās. Tāpēc attiecībā uz šo pasākumu netika uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra,

| — | nomātu aktīvu priekšlaicīga norakstīšana (2. pasākums) varētu veidot valsts atbalstu, jo tā sniedz selektīvu priekšrocību, ņemot vērā Spānijas tiesību aktos paredzētos neskaidros nosacījumus un Spānijas nodokļu administrācijas īstenotās diskrecionārās pilnvaras, interpretējot šos nosacījumus. Šis pasākums, kurš stājās spēkā 2002. gadā (27), tika uzskatīts par nelikumīgu un iespējami nesaderīgu valsts atbalstu, |
| --- | --- |

—

nomātu aktīvu priekšlaicīga norakstīšana (2. pasākums) varētu veidot valsts atbalstu, jo tā sniedz selektīvu priekšrocību, ņemot vērā Spānijas tiesību aktos paredzētos neskaidros nosacījumus un Spānijas nodokļu administrācijas īstenotās diskrecionārās pilnvaras, interpretējot šos nosacījumus. Šis pasākums, kurš stājās spēkā 2002. gadā (27), tika uzskatīts par nelikumīgu un iespējami nesaderīgu valsts atbalstu,

| — | EIG statuss (3. pasākums) netika noteikts kā iespējams valsts atbalsts. Attiecībā uz šo pasākumu netika uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra, |
| --- | --- |

—

EIG statuss (3. pasākums) netika noteikts kā iespējams valsts atbalsts. Attiecībā uz šo pasākumu netika uzsākta formāla izmeklēšanas procedūra,

| — | Komisija 2002. gadā izsniedza atļauju TN sistēmai (4. pasākums) kā saderīgam valsts atbalstam. TN sistēmas atbilstība pēc apstiprināšanas netika apšaubīta Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija). Saskaņā ar Komisijas piešķirto atļauju šis pasākums jebkurā gadījumā būtu jāuzskata par esošu atbalstu. |
| --- | --- |

—

Komisija 2002. gadā izsniedza atļauju TN sistēmai (4. pasākums) kā saderīgam valsts atbalstam. TN sistēmas atbilstība pēc apstiprināšanas netika apšaubīta Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija). Saskaņā ar Komisijas piešķirto atļauju šis pasākums jebkurā gadījumā būtu jāuzskata par esošu atbalstu.

Tomēr attiecībā uz TN sistēmu Komisija apšaubīja divus aspektus:

| — | Komisija apšaubīja dažiem uzņēmumiem, piemēram, SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām, sniegto iespēju gūt labumu no TN sistēmas, ja to darbības attiecas tikai uz kuģu īrēšanu vai nomāšanu uz berbouta līguma pamata. Komisija uzskatīja, ka šie uzņēmumi drīzāk darbojas finanšu ieguldījumu un preču īrēšanas vai nomāšanas nozarē, nevis pasažieru vai preču jūras pārvadājumu nozarē, kā noteikts Padomes Regulā (EEK) Nr. 4055/86 (28) un Padomes Regulā (EEK) Nr. 3577/92 (29). Komisija norādīja, ka tai tā arī netika paziņots par tiesībām šīm darbībām izmantot Spānijas TN sistēmu, kā arī par to netika saņemta atļauja no Komisijas, |
| --- | --- |

—

Komisija apšaubīja dažiem uzņēmumiem, piemēram, SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām, sniegto iespēju gūt labumu no TN sistēmas, ja to darbības attiecas tikai uz kuģu īrēšanu vai nomāšanu uz berbouta līguma pamata. Komisija uzskatīja, ka šie uzņēmumi drīzāk darbojas finanšu ieguldījumu un preču īrēšanas vai nomāšanas nozarē, nevis pasažieru vai preču jūras pārvadājumu nozarē, kā noteikts Padomes Regulā (EEK) Nr. 4055/86 (28) un Padomes Regulā (EEK) Nr. 3577/92 (29). Komisija norādīja, ka tai tā arī netika paziņots par tiesībām šīm darbībām izmantot Spānijas TN sistēmu, kā arī par to netika saņemta atļauja no Komisijas,

| — | tika atzīts, ka kapitāla pieauguma atbrīvojums no nodokļa (5. pasākums), kas rodas TN sistēmas īstenošanas pasākumu rezultātā (RIS 50. panta 3. punkts) un ko Spānijas iestādes uzrādīja kā daļu no atļauju saņēmušās TN sistēmas, ir papildu pasākums, kurš neietilpst Komisijas 2002. gadā piešķirtās atļaujas darbības jomā. Arī šis pasākums tika uzskatīts par nelikumīgu un iespējami nesaderīgu atbalstu. |
| --- | --- |

—

tika atzīts, ka kapitāla pieauguma atbrīvojums no nodokļa (5. pasākums), kas rodas TN sistēmas īstenošanas pasākumu rezultātā (RIS 50. panta 3. punkts) un ko Spānijas iestādes uzrādīja kā daļu no atļauju saņēmušās TN sistēmas, ir papildu pasākums, kurš neietilpst Komisijas 2002. gadā piešķirtās atļaujas darbības jomā. Arī šis pasākums tika uzskatīts par nelikumīgu un iespējami nesaderīgu atbalstu.

| (45) | Kā iespējamie atbalsta saņēmēji tika noteikti:






  — | ekonomisko interešu grupas kā primārās nodokļu priekšrocību saņēmējas, |
| --- | --- | --- |

(45)

Kā iespējamie atbalsta saņēmēji tika noteikti:

—

ekonomisko interešu grupas kā primārās nodokļu priekšrocību saņēmējas,

| — | ekonomisko interešu grupu biedri/ieguldītāji, kuri gūst labumu no nodokļu priekšrocībām, pamatojoties uz ekonomisko interešu grupu pārredzamību nodokļu ziņā, |
| --- | --- |

—

ekonomisko interešu grupu biedri/ieguldītāji, kuri gūst labumu no nodokļu priekšrocībām, pamatojoties uz ekonomisko interešu grupu pārredzamību nodokļu ziņā,

| — | kuģniecības sabiedrības, kuras saņēma daļu no nodokļu priekšrocībām kā atlaidi no kuģa cenas, |
| --- | --- |

—

kuģniecības sabiedrības, kuras saņēma daļu no nodokļu priekšrocībām kā atlaidi no kuģa cenas,

| — | iespējams, kuģu būvētavas, iesaistītās bankas, līzinga sabiedrības un citi starpnieki. |
| --- | --- |

—

iespējams, kuģu būvētavas, iesaistītās bankas, līzinga sabiedrības un citi starpnieki.

| (46) | Komisija uzskatīja, ka atbalsts nešķiet saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(46)

Komisija uzskatīja, ka atbalsts nešķiet saderīgs ar iekšējo tirgu.

4.   SPĀNIJAS UN IEINTERESĒTO PERSONU SNIEGTĀS PIEZĪMES

| (47) | Tika saņemtas piezīmes no Spānijas iestādēm un no 41 trešās personas, tostarp no valsts iestādēm, nozaru asociācijām un atsevišķiem SNL darbībās iesaistītiem vai konkurējošiem uzņēmumiem, piemēram, no ārzemju kuģu būvētavām un kuģubūves asociācijām. |
| --- | --- |

(47)

Tika saņemtas piezīmes no Spānijas iestādēm un no 41 trešās personas, tostarp no valsts iestādēm, nozaru asociācijām un atsevišķiem SNL darbībās iesaistītiem vai konkurējošiem uzņēmumiem, piemēram, no ārzemju kuģu būvētavām un kuģubūves asociācijām.

| (48) | Apsvērumi attiecas uz šādiem Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) ietvertā novērtējuma aspektiem:






  — | procesuālie aspekti, |
| --- | --- | --- |

(48)

Apsvērumi attiecas uz šādiem Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) ietvertā novērtējuma aspektiem:

—

procesuālie aspekti,

| — | vispārēja pieeja – SNL kā shēmas novērtējums, novērtējot individuālos pasākumus, kuri veido daļu no SNL, |
| --- | --- |

—

vispārēja pieeja – SNL kā shēmas novērtējums, novērtējot individuālos pasākumus, kuri veido daļu no SNL,

| — | vai individuālie pasākumi veido valsts atbalstu (priekšrocību esamība, valsts resursi, attiecināmība uz valsti, ietekme uz konkurenci un tirdzniecību) un vai daži no tiem veido esošu atbalstu, |
| --- | --- |

—

vai individuālie pasākumi veido valsts atbalstu (priekšrocību esamība, valsts resursi, attiecināmība uz valsti, ietekme uz konkurenci un tirdzniecību) un vai daži no tiem veido esošu atbalstu,

| — | atbalsta saņēmēju noteikšana, |
| --- | --- |

—

atbalsta saņēmēju noteikšana,

| — | iespējamā valsts atbalsta saderīgums, |
| --- | --- |

—

iespējamā valsts atbalsta saderīgums,

| — | atbalsta atgūšanas šķēršļi (vienlīdzīga attieksme, tiesiskā paļāvība, juridiskā noteiktība). |
| --- | --- |

—

atbalsta atgūšanas šķēršļi (vienlīdzīga attieksme, tiesiskā paļāvība, juridiskā noteiktība).

4.1.   PROCEDŪRA

| (49) | Spānija uzskata, ka Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, pienācīgi nepārbaudot galvenos secinājumus sadarbībā ar Spānijas iestādēm. Tādējādi ir pārkāptas Spānijas tiesības uz aizstāvību un sacīkstes princips, kas ir svarīgs katrai administratīvai procedūrai. |
| --- | --- |

(49)

Spānija uzskata, ka Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, pienācīgi nepārbaudot galvenos secinājumus sadarbībā ar Spānijas iestādēm. Tādējādi ir pārkāptas Spānijas tiesības uz aizstāvību un sacīkstes princips, kas ir svarīgs katrai administratīvai procedūrai.

| (50) | Saskaņā ar vairāku trešo personu sniegto informāciju Komisijai bija jāizmanto esošā atbalsta procedūra, jo gadījumā, ja divi ietvertie nodokļu pasākumi (nomāto aktīvu nolietojuma noteikumi un TN sistēma) veidotu atbalstu, tas būtu esošais atbalsts. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar vairāku trešo personu sniegto informāciju Komisijai bija jāizmanto esošā atbalsta procedūra, jo gadījumā, ja divi ietvertie nodokļu pasākumi (nomāto aktīvu nolietojuma noteikumi un TN sistēma) veidotu atbalstu, tas būtu esošais atbalsts.

4.2.   SNL KĀ SHĒMAS NOVĒRTĒJUMS / INDIVIDUĀLU PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

4.2.1.   Sūdzību iesniedzēji

| (51) | Asociācija Holland Shipbuilding uzskata, ka SNL būtu jāaplūko kā vienota sistēma, jo tā ir organizēta sistēma, kas tīši izmanto dažādus nodokļu pasākumus, lai radītu ekonomisku priekšrocību, kuras apjoms ievērojami pārsniedz kopējo priekšrocību, kuru varētu saņemt, piemērojot dažādus pasākumus atsevišķi, un tāpēc, ka pasākumi ir savstarpēji atkarīgi. TN sistēmas izmantošana ļauj ekonomisko interešu grupām saņemt pagaidu nodokļu priekšrocības, kas radušās pastāvošās priekšlaicīgās un paātrinātās norakstīšanas rezultātā. Neskaidrie nosacījumi attiecībā uz priekšlaicīgas norakstīšanas piemērošanu un tas, kā šos nosacījumus interpretē Spānijas iestādes, piešķir nodokļu administrācijai diskrecionāras pilnvaras. To apstiprina fakts, ka praksē atļauju piešķir tikai tad, ja notiek pāreja no parastās ieņēmumu nodokļa sistēmas uz TN sistēmu. |
| --- | --- |

(51)

Asociācija Holland Shipbuilding uzskata, ka SNL būtu jāaplūko kā vienota sistēma, jo tā ir organizēta sistēma, kas tīši izmanto dažādus nodokļu pasākumus, lai radītu ekonomisku priekšrocību, kuras apjoms ievērojami pārsniedz kopējo priekšrocību, kuru varētu saņemt, piemērojot dažādus pasākumus atsevišķi, un tāpēc, ka pasākumi ir savstarpēji atkarīgi. TN sistēmas izmantošana ļauj ekonomisko interešu grupām saņemt pagaidu nodokļu priekšrocības, kas radušās pastāvošās priekšlaicīgās un paātrinātās norakstīšanas rezultātā. Neskaidrie nosacījumi attiecībā uz priekšlaicīgas norakstīšanas piemērošanu un tas, kā šos nosacījumus interpretē Spānijas iestādes, piešķir nodokļu administrācijai diskrecionāras pilnvaras. To apstiprina fakts, ka praksē atļauju piešķir tikai tad, ja notiek pāreja no parastās ieņēmumu nodokļa sistēmas uz TN sistēmu.

| (52) | Dānijas Jūrniecības iestāde Danish Maritime un [...] (30)
   (31) arī uzskata, ka SNL kopumā ir valsts atbalsta shēma, kura, neraugoties uz to, kas ir saņēmēji, nepārprotami sniedz ekonomisku priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(52)

Dānijas Jūrniecības iestāde Danish Maritime un [...] (30)
   (31) arī uzskata, ka SNL kopumā ir valsts atbalsta shēma, kura, neraugoties uz to, kas ir saņēmēji, nepārprotami sniedz ekonomisku priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem.

4.2.2.   Spānija un nodokļu līzinga darījumu dalībnieki

| (53) | Tomēr Spānija un uzņēmumi, kurus Komisija noteikusi kā iespējamos atbalsta saņēmējus (kuģniecības sabiedrības, bankas, ekonomisko interešu grupu ieguldītāji, SNL darbībās iesaistītās kuģu būvētavas), apstrīd minēto globālo pieeju. |
| --- | --- |

(53)

Tomēr Spānija un uzņēmumi, kurus Komisija noteikusi kā iespējamos atbalsta saņēmējus (kuģniecības sabiedrības, bankas, ekonomisko interešu grupu ieguldītāji, SNL darbībās iesaistītās kuģu būvētavas), apstrīd minēto globālo pieeju.

| (54) | Tie uzskata, ka SNL nav nostiprināta Spānijas nodokļu tiesību aktos un ka SNL darbības ir privāti līgumi (līzinga, berbouta, EIG), kurus noslēguši privātā sektora pārstāvji, kas drīkst brīvi izvēlēties lētāko aktīva finansēšanas veidu un izmantot tiem pieejamās līgumattiecības un nodokļu režīmus. Tie arī apgalvo, ka Spānijai nebūtu jābūt atbildīgai par priekšrocībām, kuras saņem nodokļu maksātāji, kas vēlas samazināt savu nodokļu slogu. Turklāt nodokļu tiesību aktos nav paredzēts, ka jāizmanto visi Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) paredzētie pasākumi. |
| --- | --- |

(54)

Tie uzskata, ka SNL nav nostiprināta Spānijas nodokļu tiesību aktos un ka SNL darbības ir privāti līgumi (līzinga, berbouta, EIG), kurus noslēguši privātā sektora pārstāvji, kas drīkst brīvi izvēlēties lētāko aktīva finansēšanas veidu un izmantot tiem pieejamās līgumattiecības un nodokļu režīmus. Tie arī apgalvo, ka Spānijai nebūtu jābūt atbildīgai par priekšrocībām, kuras saņem nodokļu maksātāji, kas vēlas samazināt savu nodokļu slogu. Turklāt nodokļu tiesību aktos nav paredzēts, ka jāizmanto visi Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) paredzētie pasākumi.

| (55) | Spānijas Banku asociācija (Asociación Española de Banca – AEB) uzskata, ka šī ir pirmā reize, kad Komisija ir konstatējusi valsts atbalstu tiesisku darījumu kombinācijā starp privātām struktūrām, nevis tiesību normās. |
| --- | --- |

(55)

Spānijas Banku asociācija (Asociación Española de Banca – AEB) uzskata, ka šī ir pirmā reize, kad Komisija ir konstatējusi valsts atbalstu tiesisku darījumu kombinācijā starp privātām struktūrām, nevis tiesību normās.

| (56) | AEB uzskata, ka pastāv nevis sistēma, bet gan divas dažādas shēmas (norakstīšanas shēma un TN), kuras var skaidri nodalīt un aplūkot atsevišķi, neraugoties uz to, vai tās tiek izmantotas kopā vai atsevišķi. |
| --- | --- |

(56)

AEB uzskata, ka pastāv nevis sistēma, bet gan divas dažādas shēmas (norakstīšanas shēma un TN), kuras var skaidri nodalīt un aplūkot atsevišķi, neraugoties uz to, vai tās tiek izmantotas kopā vai atsevišķi.

| (57) | Turklāt AEB uzskata, ka Komisija pirms selektīvo priekšrocību konstatēšanas nav noteikusi vispārējo atsauces sistēmu. Saskaņā ar AEB sniegto informāciju pastāv ļoti daudzi aktīva iegādes finansēšanas veidi, izmantojot dažādas tiesību aktu un nodokļu pasākumu kombinācijas, un Komisijai būtu jāsalīdzina visas šīs alternatīvās situācijas. Tāpēc būtu pārspīlēti izdarīt secinājumu, ka SNL piešķir selektīvu priekšrocību dažiem uzņēmumiem, īpaši, ja Komisija kā atsauci izmanto nodokļu izmaksu ziņā visdārgāko veidu ieguldījuma finansēšanai, tādējādi ignorējot visus ieguldītājiem pieejamos stimulējošos pasākumus. |
| --- | --- |

(57)

Turklāt AEB uzskata, ka Komisija pirms selektīvo priekšrocību konstatēšanas nav noteikusi vispārējo atsauces sistēmu. Saskaņā ar AEB sniegto informāciju pastāv ļoti daudzi aktīva iegādes finansēšanas veidi, izmantojot dažādas tiesību aktu un nodokļu pasākumu kombinācijas, un Komisijai būtu jāsalīdzina visas šīs alternatīvās situācijas. Tāpēc būtu pārspīlēti izdarīt secinājumu, ka SNL piešķir selektīvu priekšrocību dažiem uzņēmumiem, īpaši, ja Komisija kā atsauci izmanto nodokļu izmaksu ziņā visdārgāko veidu ieguldījuma finansēšanai, tādējādi ignorējot visus ieguldītājiem pieejamos stimulējošos pasākumus.

| (58) | Tāpēc ar SNL netiek piešķirta selektīva priekšrocība. To īpaši apstiprina fakts, ka Komisija nosaka vairākus iespējamos saņēmējus, kuri nedarbojas šajā ekonomikas nozarē. Atsaucoties uz Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (32), (turpmāk “Komisijas Paziņojums par nodokļiem uzņēmējdarbībai”) un Komisijas Lēmumu par Nīderlandes groepsrentebox shēmu (33), AEB uzskata, ka nevar secināt, ka pasākums ir selektīvs tāpēc, ka tas sniedz lielākas priekšrocības tiem ekonomisko interešu grupu biedriem, kuri iegulda jūras kuģos, nevis citos aktīvos. |
| --- | --- |

(58)

Tāpēc ar SNL netiek piešķirta selektīva priekšrocība. To īpaši apstiprina fakts, ka Komisija nosaka vairākus iespējamos saņēmējus, kuri nedarbojas šajā ekonomikas nozarē. Atsaucoties uz Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (32), (turpmāk “Komisijas Paziņojums par nodokļiem uzņēmējdarbībai”) un Komisijas Lēmumu par Nīderlandes groepsrentebox shēmu (33), AEB uzskata, ka nevar secināt, ka pasākums ir selektīvs tāpēc, ka tas sniedz lielākas priekšrocības tiem ekonomisko interešu grupu biedriem, kuri iegulda jūras kuģos, nevis citos aktīvos.

| (59) | Tā kā SNL sistēmā ietilpst tikai privātā sektora pārstāvji, kas izmanto vispārīgos nodokļu pasākumus privātu līgumu kontekstā, valsts resursi netiek iesaistīti. |
| --- | --- |

(59)

Tā kā SNL sistēmā ietilpst tikai privātā sektora pārstāvji, kas izmanto vispārīgos nodokļu pasākumus privātu līgumu kontekstā, valsts resursi netiek iesaistīti.

| (60) | Saskaņā ar AEB sniegto informāciju, tā kā galvenie Komisijas noteiktie saņēmēji ir kuģniecības sabiedrības un pasākums ir pieejams visām kuģniecības sabiedrībām no Eiropas un visas pasaules, netiek ietekmēta konkurence un tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar AEB sniegto informāciju, tā kā galvenie Komisijas noteiktie saņēmēji ir kuģniecības sabiedrības un pasākums ir pieejams visām kuģniecības sabiedrībām no Eiropas un visas pasaules, netiek ietekmēta konkurence un tirdzniecība starp dalībvalstīm.

| (61) | Trešās personas savās piezīmēs SNL apraksta kā savstarpēji nesaistītu pasākumu virkni (individuāla pieeja) un nesniedz papildu piezīmes par SNL kopumā. |
| --- | --- |

(61)

Trešās personas savās piezīmēs SNL apraksta kā savstarpēji nesaistītu pasākumu virkni (individuāla pieeja) un nesniedz papildu piezīmes par SNL kopumā.

4.3.   APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR INDIVIDUĀLO PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMU

4.3.1.   Paātrināta norakstīšana (TRLIS
   (34)
  115. panta 6. punkts) – 1. pasākums

| (62) | Saskaņā ar Spānijas un dažu trešo personu sniegto informāciju šo pasākumu vispārīgi piemēro attiecībā uz visiem aktīvu veidiem visās nozarēs. Atšķirīgā līzinga darījumu uzskaite nodokļu vajadzībām un grāmatvedības vajadzībām neietver de facto selektivitāti, ko apstiprina to nozaru dažādība, kurās piemēro šo pasākumu. Turklāt Spānijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma ļauj izmantot paātrinātai norakstīšanai alternatīvu kārtību. AEB apgalvo, ka lineāra nolietojuma metodes izmantošanu nevar uzskatīt par (vienīgo) norādi, lai konstatētu priekšrocības esamību, jo ir vispārīgi atļautas arī citas norakstīšanas metodes. TRLIS 11. pantā un RIS 1.–5. pantā paredzēts, ka ir iespējams piemērot tādas degresīvas metodes kā samazinošās bilances metodi (35) vai aritmētiski degresīvo metodi (36), kā arī iespēju aprēķināt aktīva nolietojumu saskaņā ar īpašu plānu, par kuru panākta vienošanās ar nodokļu administrāciju (37). AEB min piemēru, ka, piemērojot samazinošās bilances metodi, tiktu izmantots 2,5 reizes lielāks koeficients, nekā piemērojot lineārā nolietojuma koeficientu, t. i., 25 %. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar Spānijas un dažu trešo personu sniegto informāciju šo pasākumu vispārīgi piemēro attiecībā uz visiem aktīvu veidiem visās nozarēs. Atšķirīgā līzinga darījumu uzskaite nodokļu vajadzībām un grāmatvedības vajadzībām neietver de facto selektivitāti, ko apstiprina to nozaru dažādība, kurās piemēro šo pasākumu. Turklāt Spānijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma ļauj izmantot paātrinātai norakstīšanai alternatīvu kārtību. AEB apgalvo, ka lineāra nolietojuma metodes izmantošanu nevar uzskatīt par (vienīgo) norādi, lai konstatētu priekšrocības esamību, jo ir vispārīgi atļautas arī citas norakstīšanas metodes. TRLIS 11. pantā un RIS 1.–5. pantā paredzēts, ka ir iespējams piemērot tādas degresīvas metodes kā samazinošās bilances metodi (35) vai aritmētiski degresīvo metodi (36), kā arī iespēju aprēķināt aktīva nolietojumu saskaņā ar īpašu plānu, par kuru panākta vienošanās ar nodokļu administrāciju (37). AEB min piemēru, ka, piemērojot samazinošās bilances metodi, tiktu izmantots 2,5 reizes lielāks koeficients, nekā piemērojot lineārā nolietojuma koeficientu, t. i., 25 %.

4.3.2.   Nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts, kā arī RIS 49. pants) – 2. pasākums

| (63) | Tiek argumentēts, ka priekšlaicīga norakstīšana ir tikai paātrinātas norakstīšanas metode, kas paredz, ka konkrētos apstākļos paātrināta norakstīšana var sākties pirms dienas, kad aktīvs tiek piegādāts tiešajam lietotājam un lietotājs to sāk izmantot. Ja nebūtu iespējams atskaitīt aktīva izveides periodā samaksātās summas, faktiski tas ietekmētu nodokļu anticipāciju. Priekšlaicīga norakstīšana tikai atjauno neitralitāti un atbilstību starp finanšu plūsmu un nodokļu režīmu. |
| --- | --- |

(63)

Tiek argumentēts, ka priekšlaicīga norakstīšana ir tikai paātrinātas norakstīšanas metode, kas paredz, ka konkrētos apstākļos paātrināta norakstīšana var sākties pirms dienas, kad aktīvs tiek piegādāts tiešajam lietotājam un lietotājs to sāk izmantot. Ja nebūtu iespējams atskaitīt aktīva izveides periodā samaksātās summas, faktiski tas ietekmētu nodokļu anticipāciju. Priekšlaicīga norakstīšana tikai atjauno neitralitāti un atbilstību starp finanšu plūsmu un nodokļu režīmu.

| (64) | AEB uzstāj, ka iespēja zināt, kad sākas nolietojuma periods, ir vispārējs pasākums, kas paredzēts arī TRLIS 11. panta 1. punkta d) apakšpunktā un RIS 5. pantā, kuros noteikti vispārējie nolietojuma uzskaitei piemērojamie noteikumi. Šie noteikumi ļauj nodokļu administrācijai apstiprināt īpašu nolietojuma plānu, ko iesniedzis un pamatojis nodokļu maksātājs, tostarp attiecībā uz aktīviem, kuri atrodas izveides procesā. |
| --- | --- |

(64)

AEB uzstāj, ka iespēja zināt, kad sākas nolietojuma periods, ir vispārējs pasākums, kas paredzēts arī TRLIS 11. panta 1. punkta d) apakšpunktā un RIS 5. pantā, kuros noteikti vispārējie nolietojuma uzskaitei piemērojamie noteikumi. Šie noteikumi ļauj nodokļu administrācijai apstiprināt īpašu nolietojuma plānu, ko iesniedzis un pamatojis nodokļu maksātājs, tostarp attiecībā uz aktīviem, kuri atrodas izveides procesā.

| (65) | Priekšlaicīgas norakstīšanas iepriekšējas atļaujas un nodokļu administrācijas ievērotās procedūras vienīgais mērķis ir pārbaudīt, ka darbība ir reāla un ka tiek ievēroti tiesību aktos paredzētie objektīvie kritēriji. Iepriekš ir jānodrošina, ka: pirms aktīva nodošanas ekspluatācijā vai piegādes datuma tiek noslēgts līzinga līgums; izdarot pieprasījumu, tiek norādīts, ka aktīva vērtības atgūšanas maksājumi ir atskaitāmi; līgumā par tāda aktīva iegādi, kura līguma termiņš/izveides periods ir ilgs, tiek ņemti vērā aktīva izmantošanas nosacījumi; aktīva izveides līgums ir parakstīts un ir dota norāde, ka aktīva izmantošanu regulē īpaši līguma nosacījumi. |
| --- | --- |

(65)

Priekšlaicīgas norakstīšanas iepriekšējas atļaujas un nodokļu administrācijas ievērotās procedūras vienīgais mērķis ir pārbaudīt, ka darbība ir reāla un ka tiek ievēroti tiesību aktos paredzētie objektīvie kritēriji. Iepriekš ir jānodrošina, ka: pirms aktīva nodošanas ekspluatācijā vai piegādes datuma tiek noslēgts līzinga līgums; izdarot pieprasījumu, tiek norādīts, ka aktīva vērtības atgūšanas maksājumi ir atskaitāmi; līgumā par tāda aktīva iegādi, kura līguma termiņš/izveides periods ir ilgs, tiek ņemti vērā aktīva izmantošanas nosacījumi; aktīva izveides līgums ir parakstīts un ir dota norāde, ka aktīva izmantošanu regulē īpaši līguma nosacījumi.

| (66) | Gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējs ir EIG, līdzās vispārīgiem nosacījumiem, kas paredzēti RIS 49. pantā, piemēro papildu nosacījumu saskaņā ar TRLIS 48. panta 4. punktu. Atļauja nav atkarīga no citu pasākumu piemērošanas vai papildu dokumentu iesniegšanas. Visbeidzot, par rīcības brīvību procedūras laikā liecina fakts, ka neviens nodokļu administrācijai iesniegtais pieteikums nav ticis noraidīts. Šajā ziņā AEB uzskata, ka Komisijai būtu vērīgāk jāizmeklē iemesli, kāpēc netiek veiktas finansēšanas darbības. Ja būtu patiess Komisijas apgalvojums, kuru tā sniedza, pamatojoties uz neoficiālu informāciju, ka dažas kuģniecības sabiedrības nespēja atrast banku, lai izveidotu darbību, tas vairāk attiektos uz faktu, ka iesaistītās personas nevarēja vienoties par dažiem darbības elementiem, piemēram, par cenu. AEB oficiāli noliedz, ka kāds no tās biedriem piedalījās sanāksmēs vai neoficiāli sazinājās ar Spānijas iestādēm. Faktiski situācija nav tāda pati, kā Komisija aprakstīja lēmumā par Francijas GIE fiscaux
   (38), kurā tika uzskatīts, ka nosacījums, ar kuru paredz, ka darbībai būtu jāpārstāv ievērojamas ekonomiskās un sociālās intereses, nav pareizs, un to atstāja nodokļu iestāžu ziņā. Gluži pretēji, AEB noliedz, ka kāds no RIS 49. pantā paredzētajiem nosacījumiem būtu nepareizs un to būtu iespējams interpretēt. |
| --- | --- |

(66)

Gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējs ir EIG, līdzās vispārīgiem nosacījumiem, kas paredzēti RIS 49. pantā, piemēro papildu nosacījumu saskaņā ar TRLIS 48. panta 4. punktu. Atļauja nav atkarīga no citu pasākumu piemērošanas vai papildu dokumentu iesniegšanas. Visbeidzot, par rīcības brīvību procedūras laikā liecina fakts, ka neviens nodokļu administrācijai iesniegtais pieteikums nav ticis noraidīts. Šajā ziņā AEB uzskata, ka Komisijai būtu vērīgāk jāizmeklē iemesli, kāpēc netiek veiktas finansēšanas darbības. Ja būtu patiess Komisijas apgalvojums, kuru tā sniedza, pamatojoties uz neoficiālu informāciju, ka dažas kuģniecības sabiedrības nespēja atrast banku, lai izveidotu darbību, tas vairāk attiektos uz faktu, ka iesaistītās personas nevarēja vienoties par dažiem darbības elementiem, piemēram, par cenu. AEB oficiāli noliedz, ka kāds no tās biedriem piedalījās sanāksmēs vai neoficiāli sazinājās ar Spānijas iestādēm. Faktiski situācija nav tāda pati, kā Komisija aprakstīja lēmumā par Francijas GIE fiscaux
   (38), kurā tika uzskatīts, ka nosacījums, ar kuru paredz, ka darbībai būtu jāpārstāv ievērojamas ekonomiskās un sociālās intereses, nav pareizs, un to atstāja nodokļu iestāžu ziņā. Gluži pretēji, AEB noliedz, ka kāds no RIS 49. pantā paredzētajiem nosacījumiem būtu nepareizs un to būtu iespējams interpretēt.

| (67) | Tāpēc priekšlaicīga norakstīšana, tāpat kā paātrināta norakstīšana, ir vispārīgi piemērojama visu veidu aktīviem visās nozarēs. Tas ir vispārīgs pasākums. |
| --- | --- |

(67)

Tāpēc priekšlaicīga norakstīšana, tāpat kā paātrināta norakstīšana, ir vispārīgi piemērojama visu veidu aktīviem visās nozarēs. Tas ir vispārīgs pasākums.

| (68) | Tā kā minētā metode ir paātrinātas norakstīšanas piemērošanas metode, ja tā tiktu uzskatīta par atbalstu, tad tas būtu jāuzskata par esošu atbalstu. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā minētā metode ir paātrinātas norakstīšanas piemērošanas metode, ja tā tiktu uzskatīta par atbalstu, tad tas būtu jāuzskata par esošu atbalstu.

4.3.3.   Ekonomisko interešu grupu pārredzamība nodokļu ziņā (TRLIS 48. pants) – 3. pasākums

| (69) | Saskaņā ar AEB sniegto informāciju ekonomisko interešu grupu pārredzamība atbilst Spānijas nodokļu sistēmas loģikai. Pārredzamība ļauj vairākiem ieguldītājiem veikt kopīgu ieguldījumu, kuru neviens no tiem atsevišķi nevarētu uzņemties, un, pateicoties katra ieguldītāja daļas pārredzamībai ieguldījumā, tomēr ļauj piemērot to nodokļu režīmu, kuru tie būtu izmantojuši, veicot savus ieguldījumus atsevišķi. Tāpēc priekšrocība nav saistīta ar EIG statusa izmantošanu. Turklāt šis statuss nav saistīts ar nozaru ierobežojumiem. Ikviens Spānijas nodokļu maksātājs var kļūt par EIG biedru. Tāpēc pasākums nav selektīvs. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar AEB sniegto informāciju ekonomisko interešu grupu pārredzamība atbilst Spānijas nodokļu sistēmas loģikai. Pārredzamība ļauj vairākiem ieguldītājiem veikt kopīgu ieguldījumu, kuru neviens no tiem atsevišķi nevarētu uzņemties, un, pateicoties katra ieguldītāja daļas pārredzamībai ieguldījumā, tomēr ļauj piemērot to nodokļu režīmu, kuru tie būtu izmantojuši, veicot savus ieguldījumus atsevišķi. Tāpēc priekšrocība nav saistīta ar EIG statusa izmantošanu. Turklāt šis statuss nav saistīts ar nozaru ierobežojumiem. Ikviens Spānijas nodokļu maksātājs var kļūt par EIG biedru. Tāpēc pasākums nav selektīvs.

4.3.4.   TN sistēma (TRLIS 124.–128. pants) – 4. pasākums

| (70) | Tā kā Komisija Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) norādīja, ka tā 2002. gadā atļāva izmantot Spānijas TN sistēmu kā atbalstu, kas ir saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm (39), Spānijas iestādes un trešās personas savās piezīmēs pievērš galveno uzmanību 2002. gada apstiprinājuma darbības jomai un īpašiem jautājumiem par to, vai SNL darbībās iesaistītās finanšu ekonomisko interešu grupas (40) drīkst saņemt TN shēmas sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

(70)

Tā kā Komisija Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) norādīja, ka tā 2002. gadā atļāva izmantot Spānijas TN sistēmu kā atbalstu, kas ir saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm (39), Spānijas iestādes un trešās personas savās piezīmēs pievērš galveno uzmanību 2002. gada apstiprinājuma darbības jomai un īpašiem jautājumiem par to, vai SNL darbībās iesaistītās finanšu ekonomisko interešu grupas (40) drīkst saņemt TN shēmas sniegtās priekšrocības.

| (71) | Attiecībā uz jautājumu, vai SNL darbībās iesaistītajām finanšu ekonomisko interešu grupām (40), kuras neizmanto kuģus, bet iegulda tajos līdzekļus un nodod tos fraktēšanai finansiālo ieguldījumu ietvaros, būtu jāsaņem TN sistēmas sniegtās priekšrocības, Spānija apgalvo, ka uzņēmumi izmanto kuģus, nododot tos fraktēšanai, un tāpēc ir iekļauti Spānijas kuģniecības reģistros (kā kuģniecības sabiedrības) kopš stājies spēkā Karaļa 1989. gada 28. jūlija Dekrēta 1027/1989 1. pants (41), kas ir pārņemts 1992. gada 24. novembra Likuma Nr. 27/1992 9. pantā. Tā kā Komisija ir atļāvusi visiem Spānijas kuģniecības reģistros uzskaitītajiem uzņēmumiem piemērot TN sistēmu (42), šī atļauja aptver uzņēmumus, kuriem pieder kuģi un kuri tos izīrē vai iznomā trešām personām. Ja šis pasākums tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tas būtu jāuzskata par esošo atbalstu. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz jautājumu, vai SNL darbībās iesaistītajām finanšu ekonomisko interešu grupām (40), kuras neizmanto kuģus, bet iegulda tajos līdzekļus un nodod tos fraktēšanai finansiālo ieguldījumu ietvaros, būtu jāsaņem TN sistēmas sniegtās priekšrocības, Spānija apgalvo, ka uzņēmumi izmanto kuģus, nododot tos fraktēšanai, un tāpēc ir iekļauti Spānijas kuģniecības reģistros (kā kuģniecības sabiedrības) kopš stājies spēkā Karaļa 1989. gada 28. jūlija Dekrēta 1027/1989 1. pants (41), kas ir pārņemts 1992. gada 24. novembra Likuma Nr. 27/1992 9. pantā. Tā kā Komisija ir atļāvusi visiem Spānijas kuģniecības reģistros uzskaitītajiem uzņēmumiem piemērot TN sistēmu (42), šī atļauja aptver uzņēmumus, kuriem pieder kuģi un kuri tos izīrē vai iznomā trešām personām. Ja šis pasākums tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tas būtu jāuzskata par esošo atbalstu.

4.3.5.   RIS 50. panta 3. punkts – 5. pasākums

| (72) | Spānija, PYMAR un dažas bankas apgalvo, ka RIS 50. panta 3. punkts ietver tikai īstenošanas pasākumus, kas paredzēti, lai sniegtu juridisko noteiktību. Tie apgalvo, ka saskaņā ar Spānijas tiesiskās sistēmas principiem būtiski nodokļu pasākuma elementi vienmēr jāregulē ar tiesību aktiem un ka šajā noteikumā, kurš ir ietverts karaļa dekrētā, nav paredzēts nekas jauns, jo ar to tikai tiek skaidrota TRLIS 125. panta 2. punkta darbības joma. Tas nenozīmē novirzes no tiesību aktiem un ar to netiek radītas papildu priekšrocības. Kapitāla pieauguma neaplikšana ar nodokli jau ietilpa Komisijas apstiprinātajā shēmā, un tāpēc, ja tādējādi tiktu veidots atbalsts, tas būtu jāuzskata par esošo atbalstu. |
| --- | --- |

(72)

Spānija, PYMAR un dažas bankas apgalvo, ka RIS 50. panta 3. punkts ietver tikai īstenošanas pasākumus, kas paredzēti, lai sniegtu juridisko noteiktību. Tie apgalvo, ka saskaņā ar Spānijas tiesiskās sistēmas principiem būtiski nodokļu pasākuma elementi vienmēr jāregulē ar tiesību aktiem un ka šajā noteikumā, kurš ir ietverts karaļa dekrētā, nav paredzēts nekas jauns, jo ar to tikai tiek skaidrota TRLIS 125. panta 2. punkta darbības joma. Tas nenozīmē novirzes no tiesību aktiem un ar to netiek radītas papildu priekšrocības. Kapitāla pieauguma neaplikšana ar nodokli jau ietilpa Komisijas apstiprinātajā shēmā, un tāpēc, ja tādējādi tiktu veidots atbalsts, tas būtu jāuzskata par esošo atbalstu.

| (73) | Turklāt Spānija un iespējamie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka ir loģiski uzskatīt, ka kuģis ir jauns, jo neviens pirms nomnieka to nav izmantojis, un par šīs iespējas īstenošanu puses vienojas, parakstot līzinga līgumu (43). AEB apgalvo, ka parasti tiek uzskatīts, ka aktīvs ir jauns, ja to iegādājas, slēdzot līzinga līgumu. |
| --- | --- |

(73)

Turklāt Spānija un iespējamie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka ir loģiski uzskatīt, ka kuģis ir jauns, jo neviens pirms nomnieka to nav izmantojis, un par šīs iespējas īstenošanu puses vienojas, parakstot līzinga līgumu (43). AEB apgalvo, ka parasti tiek uzskatīts, ka aktīvs ir jauns, ja to iegādājas, slēdzot līzinga līgumu.

4.4.   APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR VALSTS RESURSU NODOŠANU UN PASĀKUMU ATTIECINĀMĪBU UZ VALSTI

| (74) | Saskaņā ar sūdzības iesniedzēju informāciju nodokļa atvieglojumi nozīmē valsts resursu pārvietošanu, radot nodokļu ieņēmumu zaudējumus. SNL/nodokļu pasākumi ir attiecināmi uz valsti, jo visi pasākumi ir ietverti Spānijas tiesību aktos. Turklāt SNL pamatā ir nodokļu iestāžu piešķirtā atļauja. Pat, ja šīs atļaujas attiecas uz individuāliem pasākumiem, ir skaidrs, ka praksē atļaujas tiek piešķirtas visiem SNL darījumiem. To apstiprina fakts, ka nodokļu administrācijai iesniegtajā pieprasījumā par priekšlaicīgu norakstīšanu tiek sīki aprakstīta nodokļu priekšrocības izveide un sadale starp EIG vai ieguldītājiem un kuģniecības sabiedrību, kā arī paziņojumā no kuģu būvētavas tiek noteiktas pasākuma sniegtās gaidāmās sociālās un ekonomiskās priekšrocības. Ja faktiski šie dokumenti nebūtu vajadzīgi, lai saņemtu apstiprinājumu, nebūtu iemesla, kāpēc tie būtu sistemātiski jāiesniedz. |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēju informāciju nodokļa atvieglojumi nozīmē valsts resursu pārvietošanu, radot nodokļu ieņēmumu zaudējumus. SNL/nodokļu pasākumi ir attiecināmi uz valsti, jo visi pasākumi ir ietverti Spānijas tiesību aktos. Turklāt SNL pamatā ir nodokļu iestāžu piešķirtā atļauja. Pat, ja šīs atļaujas attiecas uz individuāliem pasākumiem, ir skaidrs, ka praksē atļaujas tiek piešķirtas visiem SNL darījumiem. To apstiprina fakts, ka nodokļu administrācijai iesniegtajā pieprasījumā par priekšlaicīgu norakstīšanu tiek sīki aprakstīta nodokļu priekšrocības izveide un sadale starp EIG vai ieguldītājiem un kuģniecības sabiedrību, kā arī paziņojumā no kuģu būvētavas tiek noteiktas pasākuma sniegtās gaidāmās sociālās un ekonomiskās priekšrocības. Ja faktiski šie dokumenti nebūtu vajadzīgi, lai saņemtu apstiprinājumu, nebūtu iemesla, kāpēc tie būtu sistemātiski jāiesniedz.

| (75) | No otras puses, kuģniecības sabiedrības apgalvo, ka kuģu būvētavas vai EIG piešķirtā atlaide no sākotnējās cenas nav attiecināma uz valsti, jo tā izriet no privātā sektora līgumattiecībām starp EIG un darbībā iesaistīto kuģniecības sabiedrību. |
| --- | --- |

(75)

No otras puses, kuģniecības sabiedrības apgalvo, ka kuģu būvētavas vai EIG piešķirtā atlaide no sākotnējās cenas nav attiecināma uz valsti, jo tā izriet no privātā sektora līgumattiecībām starp EIG un darbībā iesaistīto kuģniecības sabiedrību.

4.5.   APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR KONKURENCES KROPĻOŠANU UN IETEKMI UZ TIRDZNIECĪBU

| (76) | [...] uzskata, ka attiecīgo priekšrocību apjoms (piemērā, kas minēts Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), – 14 miljoni euro) bez šaubām ietekmē atbalsta saņēmēju tirgus stāvokli un tāpēc rada ievērojamu izkropļojumu tirgū, kuram raksturīga spēcīga konkurence. Shēma nodrošina lielas priekšrocības Spānijas kuģu būvētavām, kuras var piedāvāt savus kuģus par cenu, kas ir zemāka salīdzinājumā ar citām Eiropas kuģu būvētavām un ietver priekšrocības saskaņā ar SNL. [...] atsaucas uz Spānijas Rūpniecības ministrijas statistiku, kas liecina, ka laika gaitā ir pieaudzis to ārvalstu kuģu īpašnieku skaits, kurus ir apkalpojušas Spānijas kuģu būvētavas. |
| --- | --- |

(76)

[...] uzskata, ka attiecīgo priekšrocību apjoms (piemērā, kas minēts Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), – 14 miljoni euro) bez šaubām ietekmē atbalsta saņēmēju tirgus stāvokli un tāpēc rada ievērojamu izkropļojumu tirgū, kuram raksturīga spēcīga konkurence. Shēma nodrošina lielas priekšrocības Spānijas kuģu būvētavām, kuras var piedāvāt savus kuģus par cenu, kas ir zemāka salīdzinājumā ar citām Eiropas kuģu būvētavām un ietver priekšrocības saskaņā ar SNL. [...] atsaucas uz Spānijas Rūpniecības ministrijas statistiku, kas liecina, ka laika gaitā ir pieaudzis to ārvalstu kuģu īpašnieku skaits, kurus ir apkalpojušas Spānijas kuģu būvētavas.

| (77) | [...] uzskata, ka, pērkot kuģus no Spānijas kuģu būvētavām par daudz zemāku cenu, kuģniecības sabiedrībām tiek dota iespēja ietaupīt miljoniem euro par ievērojamu pastāvīgo izmaksu daļu. Tā kā izmaksas ir sadalītas pa kuģa vērtības atgūšanas periodu, šī priekšrocība stiprina šo sabiedrību konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem kuģniecības uzņēmumiem un tāpēc izkropļo konkurenci uz daudziem gadiem. |
| --- | --- |

(77)

[...] uzskata, ka, pērkot kuģus no Spānijas kuģu būvētavām par daudz zemāku cenu, kuģniecības sabiedrībām tiek dota iespēja ietaupīt miljoniem euro par ievērojamu pastāvīgo izmaksu daļu. Tā kā izmaksas ir sadalītas pa kuģa vērtības atgūšanas periodu, šī priekšrocība stiprina šo sabiedrību konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem kuģniecības uzņēmumiem un tāpēc izkropļo konkurenci uz daudziem gadiem.

| (78) | Kā jau norādīts, kuģu īpašnieki apgalvo, ka visām kuģniecības sabiedrībām ir piekļuve Spānijas kuģu būvētavu piedāvātajiem nosacījumiem un tāpēc tās var saņemt priekšrocības, ko sniedz cenu atlaides, kuras varētu piedāvāt Spānijas kuģu būvētavas. Kuģu īpašnieki arī apgalvo, ka tie ir samaksājuši taisnīgu tirgus cenu un nav saņēmuši ekonomisku priekšrocību. Tāpēc maz ticams, ka kuģu iegāde no Spānijas kuģu būvētavām ievērojami samazina kuģu ekspluatācijas izmaksas vai ilgstoši stiprina īpašnieku stāvokli, kā norādīts Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija). |
| --- | --- |

(78)

Kā jau norādīts, kuģu īpašnieki apgalvo, ka visām kuģniecības sabiedrībām ir piekļuve Spānijas kuģu būvētavu piedāvātajiem nosacījumiem un tāpēc tās var saņemt priekšrocības, ko sniedz cenu atlaides, kuras varētu piedāvāt Spānijas kuģu būvētavas. Kuģu īpašnieki arī apgalvo, ka tie ir samaksājuši taisnīgu tirgus cenu un nav saņēmuši ekonomisku priekšrocību. Tāpēc maz ticams, ka kuģu iegāde no Spānijas kuģu būvētavām ievērojami samazina kuģu ekspluatācijas izmaksas vai ilgstoši stiprina īpašnieku stāvokli, kā norādīts Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija).

4.6.   APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR ATBALSTA SAŅĒMĒJU NOTEIKŠANU

| (79) | Saskaņā ar AEB sniegto informāciju ekonomisko interešu grupas nevar būt atbalsta saņēmējas. Tā kā ekonomisko interešu grupas ir pārredzamas nodokļu ziņā, nodokļi, kuri tiek aprēķināti to komercdarbības rezultātā, ir jāmaksā ieguldītājiem. Tāpēc ekonomisko interešu grupas nevar saņemt ekonomiskās priekšrocības, ko sniedz nodokļu samazināšana. Turklāt ikviens Spānijas nodokļu maksātājs var kļūt par ieguldītāju – EIG biedru. |
| --- | --- |

(79)

Saskaņā ar AEB sniegto informāciju ekonomisko interešu grupas nevar būt atbalsta saņēmējas. Tā kā ekonomisko interešu grupas ir pārredzamas nodokļu ziņā, nodokļi, kuri tiek aprēķināti to komercdarbības rezultātā, ir jāmaksā ieguldītājiem. Tāpēc ekonomisko interešu grupas nevar saņemt ekonomiskās priekšrocības, ko sniedz nodokļu samazināšana. Turklāt ikviens Spānijas nodokļu maksātājs var kļūt par ieguldītāju – EIG biedru.

| (80) | No otras puses, vairākas kuģniecības sabiedrības uzskata, ka ekonomiskās interešu grupas ir vienīgie iespējamie atbalsta saņēmēji. Kuģu īpašnieki nevar būt atbalsta saņēmēji, jo nav Spānijas nodokļu maksātāji. Turklāt sabiedrības uzskata, ka Komisija kļūdaini un bez paskaidrojuma pieņēma, ka EIG būtu jānodod nodokļu priekšrocības kuģniecības sabiedrībām, izmantojot cenu atlaides. Faktiski cena tiek noteikta tāda komerciāla lēmuma rezultātā, kuru pieņem aktīva īpašnieks, kas ir privātā sektora pārstāvis. |
| --- | --- |

(80)

No otras puses, vairākas kuģniecības sabiedrības uzskata, ka ekonomiskās interešu grupas ir vienīgie iespējamie atbalsta saņēmēji. Kuģu īpašnieki nevar būt atbalsta saņēmēji, jo nav Spānijas nodokļu maksātāji. Turklāt sabiedrības uzskata, ka Komisija kļūdaini un bez paskaidrojuma pieņēma, ka EIG būtu jānodod nodokļu priekšrocības kuģniecības sabiedrībām, izmantojot cenu atlaides. Faktiski cena tiek noteikta tāda komerciāla lēmuma rezultātā, kuru pieņem aktīva īpašnieks, kas ir privātā sektora pārstāvis.

| (81) | Kuģu īpašnieki apgalvo, ka kuģniecības sabiedrības visā pasaulē parasti iegādājas kuģus no kuģu būvētavām dažādās valstīs, tostarp, ja tās vēlas, – arī no Spānijas kuģu būvētavām. Tāpēc kuģniecības sabiedrības var saņemt visas cenu atlaides, kuras var piedāvāt Spānijas kuģu būvētavas. |
| --- | --- |

(81)

Kuģu īpašnieki apgalvo, ka kuģniecības sabiedrības visā pasaulē parasti iegādājas kuģus no kuģu būvētavām dažādās valstīs, tostarp, ja tās vēlas, – arī no Spānijas kuģu būvētavām. Tāpēc kuģniecības sabiedrības var saņemt visas cenu atlaides, kuras var piedāvāt Spānijas kuģu būvētavas.

| (82) | Vairāki kuģu īpašnieki apgalvo, ka pat pieņemot, ka SNL veido valsts atbalstu, viņi nav šā atbalsta saņēmēji. Tiek minēti divi iemesli: pirmkārt, SNL struktūras darbības veids liecina, ka starp EIG un kuģu būvētavu notiek saskaņošana, kuras rezultātā veidojas vienots interešu centrs un tiek noteikta pārdošanas cena; otrkārt, uzņēmumi, kuri izmanto velkoņus un glābšanas kuģus, sniedz piemērus par citu kuģu būvētavu, kas atrodas ārpus Spānijas, piedāvājumiem būvēt līdzīgus velkoņus. Šo piedāvājumu cenu diapazons ir tāds pats vai pat zemāks, nekā izvēlēto Spānijas kuģu būvētavu piedāvātais diapazons. Kuģu īpašnieki apgalvo, ka viņi ir samaksājuši taisnīgu tirgus cenu un nav saņēmuši ekonomisku priekšrocību Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 1. punkta nozīmē. Ja SNL piedāvātu ekonomisku priekšrocību, tās saņēmēji būtu nevis kuģniecības sabiedrības, bet gan SNL darbībās iesaistītās kuģu būvētavas. |
| --- | --- |

(82)

Vairāki kuģu īpašnieki apgalvo, ka pat pieņemot, ka SNL veido valsts atbalstu, viņi nav šā atbalsta saņēmēji. Tiek minēti divi iemesli: pirmkārt, SNL struktūras darbības veids liecina, ka starp EIG un kuģu būvētavu notiek saskaņošana, kuras rezultātā veidojas vienots interešu centrs un tiek noteikta pārdošanas cena; otrkārt, uzņēmumi, kuri izmanto velkoņus un glābšanas kuģus, sniedz piemērus par citu kuģu būvētavu, kas atrodas ārpus Spānijas, piedāvājumiem būvēt līdzīgus velkoņus. Šo piedāvājumu cenu diapazons ir tāds pats vai pat zemāks, nekā izvēlēto Spānijas kuģu būvētavu piedāvātais diapazons. Kuģu īpašnieki apgalvo, ka viņi ir samaksājuši taisnīgu tirgus cenu un nav saņēmuši ekonomisku priekšrocību Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 1. punkta nozīmē. Ja SNL piedāvātu ekonomisku priekšrocību, tās saņēmēji būtu nevis kuģniecības sabiedrības, bet gan SNL darbībās iesaistītās kuģu būvētavas.

| (83) | Holland Shipbuilding uzskata, ka atbalsta saņēmējas ir ekonomisko interešu grupas un to ieguldītāji, kuģniecības sabiedrības, kā arī Spānijas kuģu būvētavas, jo pastāv ievērojama atšķirība starp kuģa īpašnieka samaksāto cenu un kuģu būvētavas saņemto cenu, kura pārsniedz tirgus cenu. Saskaņā ar valsts kuģubūves asociācijas sniegto informāciju shēma tika izstrādāta, lai dotu labumu kuģu būvētavām. Nebūtu pareizi secināt, ka SNL paredzēta, lai dotu labumu kuģniecības sabiedrībām. Kuģa būves cenas samazināšana ne vienmēr nozīmē priekšrocību kuģa pircējam. Turklāt Spānijas kuģu būvētavas var piedāvāt šo priekšrocību tikai tiem pircējiem, kuri izmanto SNL. SNL veido nelikumīgu atbalstu kuģubūvei, nodarot kaitējumu to valstu kuģu būvētājiem, kuri tieši konkurē ar Spānijas kuģu būvētājiem. |
| --- | --- |

(83)

Holland Shipbuilding uzskata, ka atbalsta saņēmējas ir ekonomisko interešu grupas un to ieguldītāji, kuģniecības sabiedrības, kā arī Spānijas kuģu būvētavas, jo pastāv ievērojama atšķirība starp kuģa īpašnieka samaksāto cenu un kuģu būvētavas saņemto cenu, kura pārsniedz tirgus cenu. Saskaņā ar valsts kuģubūves asociācijas sniegto informāciju shēma tika izstrādāta, lai dotu labumu kuģu būvētavām. Nebūtu pareizi secināt, ka SNL paredzēta, lai dotu labumu kuģniecības sabiedrībām. Kuģa būves cenas samazināšana ne vienmēr nozīmē priekšrocību kuģa pircējam. Turklāt Spānijas kuģu būvētavas var piedāvāt šo priekšrocību tikai tiem pircējiem, kuri izmanto SNL. SNL veido nelikumīgu atbalstu kuģubūvei, nodarot kaitējumu to valstu kuģu būvētājiem, kuri tieši konkurē ar Spānijas kuģu būvētājiem.

| (84) | PYMAR uzskata, ka Komisija Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) nav pienācīgi pamatojusi, kāpēc tā nosaka, ka kuģu būvētavas ir iespējami valsts atbalsta saņēmēji. PYMAR arī norāda, ka lēmumos saistībā ar lietām GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes vai Le Levant
   (44), kuras attiecas uz līdzīgām nodokļu shēmām, Komisija nenoteica, ka aktīva ražotājs ir valsts atbalsta saņēmējs. |
| --- | --- |

(84)

PYMAR uzskata, ka Komisija Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) nav pienācīgi pamatojusi, kāpēc tā nosaka, ka kuģu būvētavas ir iespējami valsts atbalsta saņēmēji. PYMAR arī norāda, ka lēmumos saistībā ar lietām GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes vai Le Levant
   (44), kuras attiecas uz līdzīgām nodokļu shēmām, Komisija nenoteica, ka aktīva ražotājs ir valsts atbalsta saņēmējs.

4.7.   APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR ESOŠA VAI NELIKUMĪGA ATBALSTA KLASIFIKĀCIJU

| (85) | Kā norādīts 4.3. iedaļā iepriekš, Spānija un dažas trešās personas uzskata, ka ir ietverti tikai divi pasākumi: pirmkārt, TRLIS 115. pantā minētie noteikumi attiecībā uz tā aktīva vērtības atskaitījumiem, kas iegādāts, izmantojot finanšu līzinga līgumu. Spānija pieņēma šos noteikumus pirms pievienošanās ES. Tāpēc, ja šis pasākums veido atbalstu, tas ir esošais atbalsts, kā norādīts Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), un TRLIS 115. panta 11. punkts, ar kuru administrācijai tiek atļauts noteikt atskaitījumu sākuma punktu, ir tikai 115. panta īstenošanas līdzeklis. Otrkārt, TRLIS 124.–128. pantā noteikto TN sistēmu Komisija apstiprināja 2002. gadā, un tāpēc arī tā ir esošais atbalsts. Ar īstenošanas pasākumiem, jo īpaši ar RIS 50. panta 3. punktu, netiek mainīti tiesību aktos paredzētie noteikumi, un tāpēc arī uz tiem attiecas Komisijas apstiprinājums. |
| --- | --- |

(85)

Kā norādīts 4.3. iedaļā iepriekš, Spānija un dažas trešās personas uzskata, ka ir ietverti tikai divi pasākumi: pirmkārt, TRLIS 115. pantā minētie noteikumi attiecībā uz tā aktīva vērtības atskaitījumiem, kas iegādāts, izmantojot finanšu līzinga līgumu. Spānija pieņēma šos noteikumus pirms pievienošanās ES. Tāpēc, ja šis pasākums veido atbalstu, tas ir esošais atbalsts, kā norādīts Komisijas Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), un TRLIS 115. panta 11. punkts, ar kuru administrācijai tiek atļauts noteikt atskaitījumu sākuma punktu, ir tikai 115. panta īstenošanas līdzeklis. Otrkārt, TRLIS 124.–128. pantā noteikto TN sistēmu Komisija apstiprināja 2002. gadā, un tāpēc arī tā ir esošais atbalsts. Ar īstenošanas pasākumiem, jo īpaši ar RIS 50. panta 3. punktu, netiek mainīti tiesību aktos paredzētie noteikumi, un tāpēc arī uz tiem attiecas Komisijas apstiprinājums.

4.8.   APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR ATBALSTA SADERĪBU

| (86) | Spānijas iestādes un iespējamie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka atbalsts ir saderīgs, pamatojoties uz 2002. gadā apstiprināto TN sistēmu, jo tas attiecas uz “saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrētām jūrniecības sabiedrībām (45), kuru darbība ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu”. Tā kā ar RIS 50. panta 3. punktu TN sistēma tiek tikai īstenota, arī uz to attiecas 2002. gada lēmums. |
| --- | --- |

(86)

Spānijas iestādes un iespējamie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka atbalsts ir saderīgs, pamatojoties uz 2002. gadā apstiprināto TN sistēmu, jo tas attiecas uz “saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrētām jūrniecības sabiedrībām (45), kuru darbība ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu”. Tā kā ar RIS 50. panta 3. punktu TN sistēma tiek tikai īstenota, arī uz to attiecas 2002. gada lēmums.

| (87) | Arī trešās personas apgalvo, ka jebkurš atbalsts būtu saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm, kuras arī ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu, un šāds atbalsts nepārsniegtu atbalsta maksimālo summu, kas paredzēta minētajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(87)

Arī trešās personas apgalvo, ka jebkurš atbalsts būtu saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm, kuras arī ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu, un šāds atbalsts nepārsniegtu atbalsta maksimālo summu, kas paredzēta minētajās pamatnostādnēs.

| (88) | Spānijas kuģu būvētāju un jūrniecības inženieru asociācija (Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España) uzskata, ka jebkura atbalsta saderība būtu jāanalizē globālās konkurences kontekstā, nevis galvenā uzmanība jāpievērš iekšējam tirgum, jo kuģu būvētavas, kas atrodas ārpus ES, saņem atbalstu, uz kuru atšķirībā no ES pastāvošās kārtības neattiecas konkurences noteikumi. |
| --- | --- |

(88)

Spānijas kuģu būvētāju un jūrniecības inženieru asociācija (Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España) uzskata, ka jebkura atbalsta saderība būtu jāanalizē globālās konkurences kontekstā, nevis galvenā uzmanība jāpievērš iekšējam tirgum, jo kuģu būvētavas, kas atrodas ārpus ES, saņem atbalstu, uz kuru atšķirībā no ES pastāvošās kārtības neattiecas konkurences noteikumi.

| (89) | Pretēji tam, [...] uzskata, ka shēmu vispār nevar uzskatīt par saderīgu atbalstu, pat ne saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm, kā norādīts Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija). [...] uzskata, pirmkārt, ka Spānija nevarēs pierādīt, ka visiem uzbūvētajiem kuģiem ir tiesības saņemt šajās pamatnostādnēs minēto priekšrocību, un, otrkārt, ka ar atbalstu var samazināt līdz nullei saņēmēja maksājamā nodokļa summu tikai tajā valstī, kura pieņem šo shēmu. Tāpēc kuģu īpašnieki, kas nav Spānijas kuģu īpašnieki, nesaņemtu shēmas sniegtās priekšrocības un Spānijas kuģu īpašnieku maksātais nodoklis visdrīzāk būtu ierobežots, jo tie gūst TN sistēmas un sociālo maksājumu samazināšanas sniegtos labumus. |
| --- | --- |

(89)

Pretēji tam, [...] uzskata, ka shēmu vispār nevar uzskatīt par saderīgu atbalstu, pat ne saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm, kā norādīts Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija). [...] uzskata, pirmkārt, ka Spānija nevarēs pierādīt, ka visiem uzbūvētajiem kuģiem ir tiesības saņemt šajās pamatnostādnēs minēto priekšrocību, un, otrkārt, ka ar atbalstu var samazināt līdz nullei saņēmēja maksājamā nodokļa summu tikai tajā valstī, kura pieņem šo shēmu. Tāpēc kuģu īpašnieki, kas nav Spānijas kuģu īpašnieki, nesaņemtu shēmas sniegtās priekšrocības un Spānijas kuģu īpašnieku maksātais nodoklis visdrīzāk būtu ierobežots, jo tie gūst TN sistēmas un sociālo maksājumu samazināšanas sniegtos labumus.

4.9.   APSVĒRUMI, KAS SAISTĪTI AR ATBALSTA ATGŪŠANU

| (90) | Gan Spānijas iestādes, gan iespējamie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka atbalsta atgūšana būtu jāizslēdz, jo tas būtu pretrunā ES tiesību vispārējiem principiem (46), piemēram, vienlīdzīga attieksme, tiesiskās paļāvības aizsardzība vai juridiskā noteiktība. |
| --- | --- |

(90)

Gan Spānijas iestādes, gan iespējamie atbalsta saņēmēji apgalvo, ka atbalsta atgūšana būtu jāizslēdz, jo tas būtu pretrunā ES tiesību vispārējiem principiem (46), piemēram, vienlīdzīga attieksme, tiesiskās paļāvības aizsardzība vai juridiskā noteiktība.

4.9.1.   Vienlīdzīga attieksme

| (91) | PYMAR apgalvo, ka līdzīgi fiskāli pasākumi tika izmeklēti divās citās lietās (Brittany Ferries
   (47) un GIE Fiscaux), kurās netika pieprasīta atbalsta atgūšana. Ja Komisija izdarītu secinājumu par atbalsta esamību, tad šis atbalsts būtu jāuzskata par saderīgu ar Jūras transporta pamatnostādņu 11. nodaļā minēto maksimālo atbalstu un, lai nodrošinātu juridisko noteiktību, tas atturētu Komisiju no atgūšanas pieprasījuma iesniegšanas attiecībā uz summu, kas pārsniedz minēto maksimālo atbalstu, kā tas bija Francijas gadījumā. [...] apgalvo, ka, tā kā no Francijas uzņēmējiem atbalsts netika atgūts, ar atbalsta atgūšanu no Spānijas uzņēmējiem līdzīgā lietā tiem tiktu radītas nevienlīdzīgas konkurences iespējas un tiktu pārkāpts vienlīdzīgas attieksmes princips. |
| --- | --- |

(91)

PYMAR apgalvo, ka līdzīgi fiskāli pasākumi tika izmeklēti divās citās lietās (Brittany Ferries
   (47) un GIE Fiscaux), kurās netika pieprasīta atbalsta atgūšana. Ja Komisija izdarītu secinājumu par atbalsta esamību, tad šis atbalsts būtu jāuzskata par saderīgu ar Jūras transporta pamatnostādņu 11. nodaļā minēto maksimālo atbalstu un, lai nodrošinātu juridisko noteiktību, tas atturētu Komisiju no atgūšanas pieprasījuma iesniegšanas attiecībā uz summu, kas pārsniedz minēto maksimālo atbalstu, kā tas bija Francijas gadījumā. [...] apgalvo, ka, tā kā no Francijas uzņēmējiem atbalsts netika atgūts, ar atbalsta atgūšanu no Spānijas uzņēmējiem līdzīgā lietā tiem tiktu radītas nevienlīdzīgas konkurences iespējas un tiktu pārkāpts vienlīdzīgas attieksmes princips.

| (92) | Spānija un PYMAR piesauc vairākus lēmumus, kuros Komisija jau ir nolēmusi atturēties no atbalsta atgūšanas, jo Komisija vai kāds no tās locekļiem ir veicis publisku paziņojumu. Tiek dota atsauce uz lēmumiem par Beļģijas koordinācijas centriem, Luksemburgas 1929 pārvaldītājsabiedrībām un citiem koordinācijas centriem un daudznacionālu uzņēmumu iekšējām darbībām (48), Spānijas nemateriālām vērtībām (49), Itālijas lietu par atbalstu lieliem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (50) un divām ar zivsaimniecību saistītām lietām (51) (Šetlendas un Orknejas salas). |
| --- | --- |

(92)

Spānija un PYMAR piesauc vairākus lēmumus, kuros Komisija jau ir nolēmusi atturēties no atbalsta atgūšanas, jo Komisija vai kāds no tās locekļiem ir veicis publisku paziņojumu. Tiek dota atsauce uz lēmumiem par Beļģijas koordinācijas centriem, Luksemburgas 1929 pārvaldītājsabiedrībām un citiem koordinācijas centriem un daudznacionālu uzņēmumu iekšējām darbībām (48), Spānijas nemateriālām vērtībām (49), Itālijas lietu par atbalstu lieliem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (50) un divām ar zivsaimniecību saistītām lietām (51) (Šetlendas un Orknejas salas).

4.9.2.   Tiesiskā paļāvība un juridiskā noteiktība

| (93) | Saskaņā ar Spānijas (52) un dažu SNL darbībās iesaistīto trešo personu sniegto informāciju, izmantojot turpmāk minētos elementus, šajās darbībās iesaistītās personas nonāca pie secinājuma, ka to izmantotie nodokļu pasākumi neveido valsts atbalstu:






  1) | Komisijas paziņojums saistībā ar 2001. gada Brittany Ferries lēmumu (53) par to, ka SNL līdzīga shēma – Francijas GIE Fiscaux – bija vispārējs pasākums; |
| --- | --- | --- |

(93)

Saskaņā ar Spānijas (52) un dažu SNL darbībās iesaistīto trešo personu sniegto informāciju, izmantojot turpmāk minētos elementus, šajās darbībās iesaistītās personas nonāca pie secinājuma, ka to izmantotie nodokļu pasākumi neveido valsts atbalstu:

1)

Komisijas paziņojums saistībā ar 2001. gada Brittany Ferries lēmumu (53) par to, ka SNL līdzīga shēma – Francijas GIE Fiscaux – bija vispārējs pasākums;

| 2) | pasākumu projekta (priekšlaicīga norakstīšana un TN sistēma) publikācija Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī2001. gada 10. oktobrī (54); |
| --- | --- |

2)

pasākumu projekta (priekšlaicīga norakstīšana un TN sistēma) publikācija Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī2001. gada 10. oktobrī (54);

| 3) | Komisijas 2001. gada vēstule Spānijai ar informācijas pieprasījumu vairāku iespējamo kuģubūves atbalsta pasākumu izmeklēšanas kontekstā, tostarp attiecībā uz nodokļu līzinga sistēmu; |
| --- | --- |

3)

Komisijas 2001. gada vēstule Spānijai ar informācijas pieprasījumu vairāku iespējamo kuģubūves atbalsta pasākumu izmeklēšanas kontekstā, tostarp attiecībā uz nodokļu līzinga sistēmu;

| 4) | Komisijas 2004. gada lēmums (55), ar kuru noraida atbalsta piešķiršanu Nīderlandes kuģu būvētavām, lai kompensētu iespējamo atbalstu, ko piedāvāja Spānijas kuģu būvētavām, kuras piedalījās konkurencē par tiem pašiem kuģubūves līgumiem; |
| --- | --- |

4)

Komisijas 2004. gada lēmums (55), ar kuru noraida atbalsta piešķiršanu Nīderlandes kuģu būvētavām, lai kompensētu iespējamo atbalstu, ko piedāvāja Spānijas kuģu būvētavām, kuras piedalījās konkurencē par tiem pašiem kuģubūves līgumiem;

| 5) | 2006. gada lēmums saistībā ar Francijas GIE Fiscaux lietu (56); |
| --- | --- |

5)

2006. gada lēmums saistībā ar Francijas GIE Fiscaux lietu (56);

| 6) | tajā laikā par konkurenci atbildīgās komisāres N. Kroes 2009. gada vēstule (57), atbildot uz Norvēģijas tirdzniecības un rūpniecības ministra sūdzību, ka ar Spānijas nodokļu līzinga shēmu tiek atbalstītas Spānijas kuģu būvētavas; |
| --- | --- |

6)

tajā laikā par konkurenci atbildīgās komisāres N. Kroes 2009. gada vēstule (57), atbildot uz Norvēģijas tirdzniecības un rūpniecības ministra sūdzību, ka ar Spānijas nodokļu līzinga shēmu tiek atbalstītas Spānijas kuģu būvētavas;

| 7) | laikposms starp pasākumu projekta publicēšanu 2001. gadā, shēmas sākuma datumu 2002. gadā un pirmajām Komisijas saņemtajām sūdzībām 2006. gadā un procedūras uzsākšanu 2011. gada jūnijā. Šāds ilgs periods šķietami stiprināja pārliecību, ka nav pietiekami daudz elementu, lai uzsāktu procedūru; |
| --- | --- |

7)

laikposms starp pasākumu projekta publicēšanu 2001. gadā, shēmas sākuma datumu 2002. gadā un pirmajām Komisijas saņemtajām sūdzībām 2006. gadā un procedūras uzsākšanu 2011. gada jūnijā. Šāds ilgs periods šķietami stiprināja pārliecību, ka nav pietiekami daudz elementu, lai uzsāktu procedūru;

| 8) | rūpīgs ekonomikas dalībnieks nevarētu saskatīt iespējamo valsts atbalsta esamību tādu dažādu shēmu kombinācijā, kuras vai nu jau sen bija valsts nodokļu sistēmas daļa (nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana, EIG statuss) vai arī kuras bija apstiprinājusi Komisija (TN sistēma); |
| --- | --- |

8)

rūpīgs ekonomikas dalībnieks nevarētu saskatīt iespējamo valsts atbalsta esamību tādu dažādu shēmu kombinācijā, kuras vai nu jau sen bija valsts nodokļu sistēmas daļa (nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana, EIG statuss) vai arī kuras bija apstiprinājusi Komisija (TN sistēma);

| 9) | Komisijas Paziņojumā par nodokļiem uzņēmējdarbībai (58) sniegtie paziņojumi par atbalsta neesamību pasākumos, kas saistīti ar norakstīšanas metodēm. |
| --- | --- |

9)

Komisijas Paziņojumā par nodokļiem uzņēmējdarbībai (58) sniegtie paziņojumi par atbalsta neesamību pasākumos, kas saistīti ar norakstīšanas metodēm.

4.9.2.1.   Komisijas 2001. gada lēmums saistībā ar Brittany Ferries lietu (BAI)

| (94) | Minētā lēmuma 193. apsvērumā Komisija norādīja, ka: “... attiecībā uz ekonomisko interešu grupām un nodokļu priekšrocībām, kuras tās var radīt, Komisija uzskata, ka tās veido vispārēju pasākumu, ņemot vērā līdzību Francijas priekšrocībām, tās var izveidot visās saimnieciskās darbības nozarēs un paredzēt vienotos tiesību aktos.” |
| --- | --- |

(94)

Minētā lēmuma 193. apsvērumā Komisija norādīja, ka: “... attiecībā uz ekonomisko interešu grupām un nodokļu priekšrocībām, kuras tās var radīt, Komisija uzskata, ka tās veido vispārēju pasākumu, ņemot vērā līdzību Francijas priekšrocībām, tās var izveidot visās saimnieciskās darbības nozarēs un paredzēt vienotos tiesību aktos.”

| (95) | Lēmumu publicēja Oficiālajā Vēstnesī2002. gada 15. janvārī. Komisija 2006. gada lēmumā par Francijas GIE Fiscaux uzskatīja, ka: “Ja ir patiesība, ka attiecīgā nodokļu shēma šajā lietā ir tas pats, kas bija spēkā pirms 1998. gada, tad tomēr ir jākonstatē, ka šis fakts skaidri neizrietēja no šā lēmuma motīviem un ka šis apstāklis tādēļ varēja veicināt šeit apstrīdētās nodokļu shēmas saņēmēju maldināšanu.” |
| --- | --- |

(95)

Lēmumu publicēja Oficiālajā Vēstnesī2002. gada 15. janvārī. Komisija 2006. gada lēmumā par Francijas GIE Fiscaux uzskatīja, ka: “Ja ir patiesība, ka attiecīgā nodokļu shēma šajā lietā ir tas pats, kas bija spēkā pirms 1998. gada, tad tomēr ir jākonstatē, ka šis fakts skaidri neizrietēja no šā lēmuma motīviem un ka šis apstāklis tādēļ varēja veicināt šeit apstrīdētās nodokļu shēmas saņēmēju maldināšanu.”

| (96) | Spānija (59) un dažas trešās personas apgalvoja, ka šis paziņojums ir vai nu radījis juridiskas nenoteiktības situāciju attiecībā uz SNL likumību, kuras uzbūve un ietekme ir ļoti līdzīga, vai arī ir radījis tiesisko paļāvību, ka SNL neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(96)

Spānija (59) un dažas trešās personas apgalvoja, ka šis paziņojums ir vai nu radījis juridiskas nenoteiktības situāciju attiecībā uz SNL likumību, kuras uzbūve un ietekme ir ļoti līdzīga, vai arī ir radījis tiesisko paļāvību, ka SNL neveido valsts atbalstu.

4.9.2.2.   Pasākumu projekta publicēšana “Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī”

| (97) | Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju Komisija bija informēta par SNL sistēmas esamību, kad informācija par tās sastāvā ietilpstošajiem pasākumiem (nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana un TN sistēma) tika publicēta kā daļa no tā paša tiesību akta projekta Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī2001. gada 10. oktobrī. Pēc tam kuģu būvētavas sāka ietvert šo pasākumu sniegtās priekšrocības savos cenu piedāvājumos saistībā ar jauniem kuģubūves projektiem, negaidot šo pasākumu stāšanos spēkā, lai turpinātu sarunas par pirmajām SNL struktūrām un to īstenošanu. |
| --- | --- |

(97)

Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju Komisija bija informēta par SNL sistēmas esamību, kad informācija par tās sastāvā ietilpstošajiem pasākumiem (nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana un TN sistēma) tika publicēta kā daļa no tā paša tiesību akta projekta Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī2001. gada 10. oktobrī. Pēc tam kuģu būvētavas sāka ietvert šo pasākumu sniegtās priekšrocības savos cenu piedāvājumos saistībā ar jauniem kuģubūves projektiem, negaidot šo pasākumu stāšanos spēkā, lai turpinātu sarunas par pirmajām SNL struktūrām un to īstenošanu.

4.9.2.3.   Komisijas 2001. gada informācijas pieprasījums par Spānijas nodokļu līzinga sistēmu

| (98) | PYMAR atsaucas uz Komisijas 2001. gada 21. decembrī nosūtīto vēstuli saistībā ar sūdzību par vairākiem valsts pasākumiem, ar kuriem iespējami tika samazināta no Spānijas kuģu būvētavām nopirkto kuģu cena. Šajā vēstulē Komisija pieprasīja informāciju par nodokļu līzinga sistēmu:
  “Komisijai ir kļuvis zināms, ka šķietami pastāv vairāki pasākumi, ar kuriem tiek samazināta no Spānijas kuģu būvētavām nopirkto kuģu cena. Īpaši Komisijai ir sniegta informācija, ka ir pieejami šādi pasākumi:
  [...]






  3) | nodokļu līzinga sistēma, ar kuru Spānijā būvētus kuģus var izmantot, lai samazinātu nodokļus, izmantojot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības (Special Purpose Vehicles –SPV). Ieguvums no šādas kombinācijas šķietami tiek nodots kuģa īpašniekam ar zemākas cenas vai samazinātu nomas maksu palīdzību. Lūdzam Spāniju sniegt visu attiecīgo informāciju, kas ļautu izvērtēt šo jautājumu.” |
| --- | --- | --- |

(98)

PYMAR atsaucas uz Komisijas 2001. gada 21. decembrī nosūtīto vēstuli saistībā ar sūdzību par vairākiem valsts pasākumiem, ar kuriem iespējami tika samazināta no Spānijas kuģu būvētavām nopirkto kuģu cena. Šajā vēstulē Komisija pieprasīja informāciju par nodokļu līzinga sistēmu:

“Komisijai ir kļuvis zināms, ka šķietami pastāv vairāki pasākumi, ar kuriem tiek samazināta no Spānijas kuģu būvētavām nopirkto kuģu cena. Īpaši Komisijai ir sniegta informācija, ka ir pieejami šādi pasākumi:

[...]

3)

nodokļu līzinga sistēma, ar kuru Spānijā būvētus kuģus var izmantot, lai samazinātu nodokļus, izmantojot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības (Special Purpose Vehicles –SPV). Ieguvums no šādas kombinācijas šķietami tiek nodots kuģa īpašniekam ar zemākas cenas vai samazinātu nomas maksu palīdzību. Lūdzam Spāniju sniegt visu attiecīgo informāciju, kas ļautu izvērtēt šo jautājumu.”

| (99) | Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju šī vēstule liecina, ka Komisija bija informēta par nodokļu līzinga sistēmas esamību un jau 2001. gadā izmeklēja šo jautājumu, neveicot nekādu rīcību un tādējādi radot tiesisko paļāvību, ka Spānijas pasākums neveido atbalstu. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju šī vēstule liecina, ka Komisija bija informēta par nodokļu līzinga sistēmas esamību un jau 2001. gadā izmeklēja šo jautājumu, neveicot nekādu rīcību un tādējādi radot tiesisko paļāvību, ka Spānijas pasākums neveido atbalstu.

4.9.2.4.   Komisijas 2004. gada lēmums par Nīderlandes paziņojumu

| (100) | Nīderlandes iestādes 2002. gada 9. septembrī paziņoja par “pieskaņotu atbalstu”, kuru tās plāno piešķirt Nīderlandes kuģu būvētavām, lai pieskaņotos atbalstam, ko iespējami piedāvāja Spānija (60). Formālās izmeklēšanas beigās (61) Komisija galīgajā lēmumā (62) secināja, ka, tā kā “Spānijas iestādes ir nepārprotami noliegušas, ka atbalsts jebkad būtu bijis pieejams”, Komisijai nebija “pietiekami daudz pierādījumu par iespējamo Spānijas atbalstu” (63), un atzina, ka paziņotais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(100)

Nīderlandes iestādes 2002. gada 9. septembrī paziņoja par “pieskaņotu atbalstu”, kuru tās plāno piešķirt Nīderlandes kuģu būvētavām, lai pieskaņotos atbalstam, ko iespējami piedāvāja Spānija (60). Formālās izmeklēšanas beigās (61) Komisija galīgajā lēmumā (62) secināja, ka, tā kā “Spānijas iestādes ir nepārprotami noliegušas, ka atbalsts jebkad būtu bijis pieejams”, Komisijai nebija “pietiekami daudz pierādījumu par iespējamo Spānijas atbalstu” (63), un atzina, ka paziņotais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (101) | Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju, tā kā SNL bija spēkā jau 2002. gadā, t. i., pirms tam, kad Nīderlande paziņoja par atbalstu, Komisija ar 2004. gada lēmumu būtu varējusi radīt tiesisku paļāvību, ka SNL sistēma neveido atbalstu. |
| --- | --- |

(101)

Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju, tā kā SNL bija spēkā jau 2002. gadā, t. i., pirms tam, kad Nīderlande paziņoja par atbalstu, Komisija ar 2004. gada lēmumu būtu varējusi radīt tiesisku paļāvību, ka SNL sistēma neveido atbalstu.

4.9.2.5.   Komisijas 2006. gada lēmums saistībā ar Francijas GIE Fiscaux lietu

| (102) | Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju Francijas shēmai GIE Fiscaux ir ievērojama līdzība ar SNL sistēmu. Tāpēc ar Komisijas 2006. gada lēmumu par Francijas lietu uzņēmējiem tika radīta tiesiskā paļāvība, ka: 1) SNL sistēma būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu Jūras transporta pamatnostādņu 11. nodaļas ietvaros, 2) ņemot vērā abu lietu procesuālo līdzību, nebūtu jāpieprasa tās valsts atbalsta daļas atgūšana, kas pārsniedz pamatnostādņu 11. nodaļā paredzēto maksimālo summu. |
| --- | --- |

(102)

Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju Francijas shēmai GIE Fiscaux ir ievērojama līdzība ar SNL sistēmu. Tāpēc ar Komisijas 2006. gada lēmumu par Francijas lietu uzņēmējiem tika radīta tiesiskā paļāvība, ka: 1) SNL sistēma būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu Jūras transporta pamatnostādņu 11. nodaļas ietvaros, 2) ņemot vērā abu lietu procesuālo līdzību, nebūtu jāpieprasa tās valsts atbalsta daļas atgūšana, kas pārsniedz pamatnostādņu 11. nodaļā paredzēto maksimālo summu.

| (103) | Turklāt PYMAR piesauc vairākus Komisijas lēmumus, kuros pasākuma līdzība ar Komisijas iepriekš apstiprināto pasākumu bija faktors, uz kuru pamatojās uzņēmēju tiesiskā paļāvība. PYMAR atgādina, ka atgūšana netika pieprasīta tādās lietās (64) kā ārvalstīs gūtie ienākumi (Īrija), starptautiskās finansēšanas darbības (Nīderlande), koordinācijas centri un finanšu sabiedrības (Luksemburga), Vizcaya koordinācijas centri (Spānija), kontroles un koordinācijas centri (Vācija), centrālās finanšu nodaļas un galvenā mītne un loģistikas centri (Francija), nodokļu nolēmums attiecībā uz ASV ārējās tirdzniecības uzņēmējsabiedrībām (Beļģija) un Gibraltāra atbilstošie uzņēmumi (Apvienotā Karaliste), jo šīs shēmas bija ļoti līdzīgas Beļģijas koordinācijas centru shēmām, kuras Komisijas iepriekš bija apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(103)

Turklāt PYMAR piesauc vairākus Komisijas lēmumus, kuros pasākuma līdzība ar Komisijas iepriekš apstiprināto pasākumu bija faktors, uz kuru pamatojās uzņēmēju tiesiskā paļāvība. PYMAR atgādina, ka atgūšana netika pieprasīta tādās lietās (64) kā ārvalstīs gūtie ienākumi (Īrija), starptautiskās finansēšanas darbības (Nīderlande), koordinācijas centri un finanšu sabiedrības (Luksemburga), Vizcaya koordinācijas centri (Spānija), kontroles un koordinācijas centri (Vācija), centrālās finanšu nodaļas un galvenā mītne un loģistikas centri (Francija), nodokļu nolēmums attiecībā uz ASV ārējās tirdzniecības uzņēmējsabiedrībām (Beļģija) un Gibraltāra atbilstošie uzņēmumi (Apvienotā Karaliste), jo šīs shēmas bija ļoti līdzīgas Beļģijas koordinācijas centru shēmām, kuras Komisijas iepriekš bija apstiprinājusi.

4.9.2.6.   Komisāres N. Kroes 2009. gadā nosūtītā vēstule

| (104) | Atbildot uz Norvēģijas iestāžu vēstuli, kurā tās sūdzas par iespējamo Norvēģijas kuģu būvētavu diskrimināciju saistībā ar Spānijas nodokļu līzinga sistēmu, komisāre N. Kroes atbildēja, ka Konkurences ĢD “jau ir izmeklējis šo jautājumu” un pēc ĢD pieprasījuma Spānija ir izdevusi publisku paziņojumu nodokļu administrācijas atbildes veidā uz nodokļu maksātāja jautājumu (65) – nodokļu nolēmumu –, kurā apstiprināts, ka pasākums neattiecas tikai uz Spānijas kuģu būvētavām un ka to varētu izmantot arī citās dalībvalstīs ražotu kuģu iegādei. Vēstulē secināts, ka, ņemot vērā minēto skaidrojumu, tika uzskatīts, ka turpmāka rīcība nav jāveic. |
| --- | --- |

(104)

Atbildot uz Norvēģijas iestāžu vēstuli, kurā tās sūdzas par iespējamo Norvēģijas kuģu būvētavu diskrimināciju saistībā ar Spānijas nodokļu līzinga sistēmu, komisāre N. Kroes atbildēja, ka Konkurences ĢD “jau ir izmeklējis šo jautājumu” un pēc ĢD pieprasījuma Spānija ir izdevusi publisku paziņojumu nodokļu administrācijas atbildes veidā uz nodokļu maksātāja jautājumu (65) – nodokļu nolēmumu –, kurā apstiprināts, ka pasākums neattiecas tikai uz Spānijas kuģu būvētavām un ka to varētu izmantot arī citās dalībvalstīs ražotu kuģu iegādei. Vēstulē secināts, ka, ņemot vērā minēto skaidrojumu, tika uzskatīts, ka turpmāka rīcība nav jāveic.

| (105) | Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju Norvēģijas kuģu īpašnieks 2009. gada 2. aprīlī informēja Spānijas kuģu būvētavu, ar kuru tas bija iesaistīts SNL darbībās, par komisāres N. Kroes vēstules saturu. PYMAR arī iesniedza 2012. gada 13. septembra vēstuli no Gerencia del Sector de la Construcción Naval
   (66) (GSN), ar kuru apliecināja, ka vēl 2009. gadā tas bija iepazinies ar komisāres N. Kroes vēstules saturu un regulāro sanāksmju laikā bija par to informējis SNL darbībās iesaistītās struktūras un PYMAR. |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju Norvēģijas kuģu īpašnieks 2009. gada 2. aprīlī informēja Spānijas kuģu būvētavu, ar kuru tas bija iesaistīts SNL darbībās, par komisāres N. Kroes vēstules saturu. PYMAR arī iesniedza 2012. gada 13. septembra vēstuli no Gerencia del Sector de la Construcción Naval
   (66) (GSN), ar kuru apliecināja, ka vēl 2009. gadā tas bija iepazinies ar komisāres N. Kroes vēstules saturu un regulāro sanāksmju laikā bija par to informējis SNL darbībās iesaistītās struktūras un PYMAR.

4.9.2.7.   Laikposms starp sūdzības iesniegšanu un procedūras uzsākšanu

| (106) | Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju no brīža, kad Komisija tika informēta par shēmu (2001. gada decembrī)/shēmas sākumu (2002. gadā), līdz procedūras uzsākšanai 2011. gada jūnijā pagāja deviņi gadi (kopš pirmajām Komisijas saņemtajām sūdzībām 2006. gadā – pieci gadi). Tā kā šajā laikposmā Komisija nerīkojās, tas stiprināja pārliecību, ka nav pietiekami daudz elementu, lai uzsāktu procedūru. |
| --- | --- |

(106)

Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju no brīža, kad Komisija tika informēta par shēmu (2001. gada decembrī)/shēmas sākumu (2002. gadā), līdz procedūras uzsākšanai 2011. gada jūnijā pagāja deviņi gadi (kopš pirmajām Komisijas saņemtajām sūdzībām 2006. gadā – pieci gadi). Tā kā šajā laikposmā Komisija nerīkojās, tas stiprināja pārliecību, ka nav pietiekami daudz elementu, lai uzsāktu procedūru.

4.9.2.8.   Rūpīgs ekonomikas dalībnieks vairāku pasākumu kombinācijā nevarētu saskatīt iespējamo valsts atbalsta esamību

| (107) | Saskaņā ar PYMAR un citu trešo personu sniegto informāciju šī ir pirmā reize, kad Komisija ir uzskatījusi, ka kopīga vairāku pasākumu piemērošana veido valsts atbalstu; parastos apstākļos piesardzīgi uzņēmēji to nevarētu paredzēt. |
| --- | --- |

(107)

Saskaņā ar PYMAR un citu trešo personu sniegto informāciju šī ir pirmā reize, kad Komisija ir uzskatījusi, ka kopīga vairāku pasākumu piemērošana veido valsts atbalstu; parastos apstākļos piesardzīgi uzņēmēji to nevarētu paredzēt.

4.9.2.9.   Paziņojumi par norakstīšanas metodēm Komisijas Paziņojumā par nodokļiem uzņēmējdarbībai

| (108) | PYMAR apgalvo, ka saskaņā ar Komisijas Paziņojuma par nodokļiem uzņēmējdarbībai 13. pantu izteikti tehniska rakstura pasākumi, piemēram, nolietojuma noteikumi, neveido valsts atbalstu. Pamatojoties uz to, uzņēmēji bija likumīgi uzskatījuši, ka priekšlaicīgas norakstīšanas pasākums neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(108)

PYMAR apgalvo, ka saskaņā ar Komisijas Paziņojuma par nodokļiem uzņēmējdarbībai 13. pantu izteikti tehniska rakstura pasākumi, piemēram, nolietojuma noteikumi, neveido valsts atbalstu. Pamatojoties uz to, uzņēmēji bija likumīgi uzskatījuši, ka priekšlaicīgas norakstīšanas pasākums neveido valsts atbalstu.

4.9.3.   Atbalsta atgūšanas sekas

| (109) | Gan Komisijas rīcība, gan arī laikposms, kas pagāja no brīža, kad Komisija tika informēta par SNL esamību, ir radījuši tiesisku paļāvību, ka atbalsts netika sniegts un ka attiecīgi iepriekš veiktajām darbībām piešķirtais atbalsts nebūtu jāatgūst. Tāpēc Komisijai būtu jāatturas no atbalsta atgūšanas pieprasīšanas par visām darbībām. |
| --- | --- |

(109)

Gan Komisijas rīcība, gan arī laikposms, kas pagāja no brīža, kad Komisija tika informēta par SNL esamību, ir radījuši tiesisku paļāvību, ka atbalsts netika sniegts un ka attiecīgi iepriekš veiktajām darbībām piešķirtais atbalsts nebūtu jāatgūst. Tāpēc Komisijai būtu jāatturas no atbalsta atgūšanas pieprasīšanas par visām darbībām.

| (110) | Līdzīgi komisāres N. Kroes 2009. gadā vēstulē apstiprināts, ka Komisija shēmu bija analizējusi. Visām nodokļu līzinga darbībās iesaistītajām personām (kuģniecības sabiedrības, ekonomisko interešu grupas, bankas un starpnieki u. c.) varēja rasties tiesiska paļāvība, ka Komisija sistēmā būtu atklājusi atbalsta esamību un ka atbalsta nebija, jo netika plānota turpmāka izmeklēšana. |
| --- | --- |

(110)

Līdzīgi komisāres N. Kroes 2009. gadā vēstulē apstiprināts, ka Komisija shēmu bija analizējusi. Visām nodokļu līzinga darbībās iesaistītajām personām (kuģniecības sabiedrības, ekonomisko interešu grupas, bankas un starpnieki u. c.) varēja rasties tiesiska paļāvība, ka Komisija sistēmā būtu atklājusi atbalsta esamību un ka atbalsta nebija, jo netika plānota turpmāka izmeklēšana.

| (111) | PYMAR arī atsaucas uz lēmumiem, kuros Komisija atzina, ka ES iestāžu (Tiesas, Komisijas u. c.) darbības varēja radīt tiesisku paļāvību, ka agrāk piešķirtais atbalsts nebūs jāatgūst, tādējādi Komisijai būtu jāatturas no atgūšanas pieprasījuma iesniegšanas, tostarp attiecībā uz gadījumiem, kad atbalsts tika piešķirts pirms rīcības, kas radīja tiesisku paļāvību. PYMAR atsaucas uz lēmumiem Spānijas nemateriālo vērtību lietā, Beļģijas koordinācijas centru lietā, Austrijas elektroenerģijas nodokļa atmaksas lietā un Itālijas lietā par atbalstu lieliem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (67). |
| --- | --- |

(111)

PYMAR arī atsaucas uz lēmumiem, kuros Komisija atzina, ka ES iestāžu (Tiesas, Komisijas u. c.) darbības varēja radīt tiesisku paļāvību, ka agrāk piešķirtais atbalsts nebūs jāatgūst, tādējādi Komisijai būtu jāatturas no atgūšanas pieprasījuma iesniegšanas, tostarp attiecībā uz gadījumiem, kad atbalsts tika piešķirts pirms rīcības, kas radīja tiesisku paļāvību. PYMAR atsaucas uz lēmumiem Spānijas nemateriālo vērtību lietā, Beļģijas koordinācijas centru lietā, Austrijas elektroenerģijas nodokļa atmaksas lietā un Itālijas lietā par atbalstu lieliem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (67).

4.9.4.   Līguma panti

| (112) | Spānijas iestādes un PYMAR apgalvo, ka jebkāds Komisijas konstatēts atbalsts kuģniecības sabiedrībām vai ekonomisko interešu grupām un ieguldītājiem ietekmētu arī kuģu būvētavas, kuras saņemtu prasības par atlīdzību ekonomisko interešu grupām vai to ieguldītājiem vai ieguldījumu sabiedrībām, ņemot vērā līgumattiecības starp dažādiem SNL darbību dalībniekiem. Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju dažos līgumu pantos paredzēts, ka kuģu būvētavas izsniedz kompensācijas ieguldītājiem un kuģniecības sabiedrībām, ja tiek mainīti tiesību akti, kuri ietekmē to darbību, tostarp nodokļu tiesību akti. |
| --- | --- |

(112)

Spānijas iestādes un PYMAR apgalvo, ka jebkāds Komisijas konstatēts atbalsts kuģniecības sabiedrībām vai ekonomisko interešu grupām un ieguldītājiem ietekmētu arī kuģu būvētavas, kuras saņemtu prasības par atlīdzību ekonomisko interešu grupām vai to ieguldītājiem vai ieguldījumu sabiedrībām, ņemot vērā līgumattiecības starp dažādiem SNL darbību dalībniekiem. Saskaņā ar PYMAR sniegto informāciju dažos līgumu pantos paredzēts, ka kuģu būvētavas izsniedz kompensācijas ieguldītājiem un kuģniecības sabiedrībām, ja tiek mainīti tiesību akti, kuri ietekmē to darbību, tostarp nodokļu tiesību akti.

5.   NOVĒRTĒJUMS

5.1.   PROCEDŪRA

| (113) | Komisija uzskata, ka ar noteikto procedūru nav pārkāptas ne Spānijas tiesības uz aizstāvību, ne trešo personu tiesības tikt uzklausītām. Gluži pretēji, lēmums uzsākt formālu procedūru ir tikai pirmais oficiālais pasākums, kas Komisijai jāveic saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (68) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 659/1999”), ja pēc iepriekšējas izmeklēšanas Komisija šaubās par valsts atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu (Regulas (EK) Nr. 659/1999 13. pants un 4. panta 4. punkts). Lēmumā sākt procedūru rezumē attiecīgus faktiskus un tiesiskus jautājumus, tajā ir Komisijas sākotnējais izvērtējums par to, vai pasākumam ir atbalsta iezīmes, kā arī izklāstīti iemesli, kas liek šaubīties par tā saderību ar kopējo tirgu, un ar to aicina attiecīgo dalībvalsti un citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes (Regulas (EK) Nr. 659/1999 6. pants). |
| --- | --- |

(113)

Komisija uzskata, ka ar noteikto procedūru nav pārkāptas ne Spānijas tiesības uz aizstāvību, ne trešo personu tiesības tikt uzklausītām. Gluži pretēji, lēmums uzsākt formālu procedūru ir tikai pirmais oficiālais pasākums, kas Komisijai jāveic saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (68) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 659/1999”), ja pēc iepriekšējas izmeklēšanas Komisija šaubās par valsts atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu (Regulas (EK) Nr. 659/1999 13. pants un 4. panta 4. punkts). Lēmumā sākt procedūru rezumē attiecīgus faktiskus un tiesiskus jautājumus, tajā ir Komisijas sākotnējais izvērtējums par to, vai pasākumam ir atbalsta iezīmes, kā arī izklāstīti iemesli, kas liek šaubīties par tā saderību ar kopējo tirgu, un ar to aicina attiecīgo dalībvalsti un citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes (Regulas (EK) Nr. 659/1999 6. pants).

| (114) | Turklāt Komisija neuzsāka formālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz nomāto aktīvu paātrinātu norakstīšanu (TRLIS 115. panta 6. punkts), jo tā ir norādījusi, ka, ja pasākums veidotu valsts atbalstu, tas jebkurā gadījumā būtu jāuzskata par esošo atbalstu. Komisija nepauda šaubas par TN sistēmu, vismaz tiktāl, ciktāl par to Komisijai bija paziņots un saņemta Komisijas atļauja (TRLIS 124.–128. pants), jo arī šo pasākumu uzskatīja par esošo atbalstu. Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) tiek pieminēti un aprakstīti tikai šie divi pasākumi, jo tie ir svarīgi SNL elementi un ir saistīti ar pasākumiem, uz kuriem attiecas formālā izmeklēšana (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants, kā arī RIS 50. panta 3. punkts un TN sistēmas piemērošana darbībām, kas neattiecas uz transportu). |
| --- | --- |

(114)

Turklāt Komisija neuzsāka formālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz nomāto aktīvu paātrinātu norakstīšanu (TRLIS 115. panta 6. punkts), jo tā ir norādījusi, ka, ja pasākums veidotu valsts atbalstu, tas jebkurā gadījumā būtu jāuzskata par esošo atbalstu. Komisija nepauda šaubas par TN sistēmu, vismaz tiktāl, ciktāl par to Komisijai bija paziņots un saņemta Komisijas atļauja (TRLIS 124.–128. pants), jo arī šo pasākumu uzskatīja par esošo atbalstu. Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) tiek pieminēti un aprakstīti tikai šie divi pasākumi, jo tie ir svarīgi SNL elementi un ir saistīti ar pasākumiem, uz kuriem attiecas formālā izmeklēšana (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants, kā arī RIS 50. panta 3. punkts un TN sistēmas piemērošana darbībām, kas neattiecas uz transportu).

| (115) | Komisija uzskata, ka TRLIS 115. panta 11. punktu un 48. panta 4. punktu un RIS 49. pantu, kā arī RIS 50. panta 3. punktu un TN sistēmas piemērošanu darbībām, kas neattiecas uz transportu, var nodalīt no citiem pasākumiem, kuri minēti iepriekšējā apsvērumā (t. i., TRLIS 115. panta 6. punkts un TRLIS 124.–128. pants), un tie neveido esošo atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punktu, jo šie pasākumi tika ieviesti 2002. un 2003. gadā – pēc Spānijas pievienošanās ES – un tos sāka īstenot bez iepriekšējas atļaujas saņemšanas no Komisijas. Tāpēc attiecībā uz šiem pasākumiem Komisija pamatoti izmantoja procedūru, ko piemēro nelikumīgam atbalstam (Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkts, 13. pants un 4. panta 4. punkts). |
| --- | --- |

(115)

Komisija uzskata, ka TRLIS 115. panta 11. punktu un 48. panta 4. punktu un RIS 49. pantu, kā arī RIS 50. panta 3. punktu un TN sistēmas piemērošanu darbībām, kas neattiecas uz transportu, var nodalīt no citiem pasākumiem, kuri minēti iepriekšējā apsvērumā (t. i., TRLIS 115. panta 6. punkts un TRLIS 124.–128. pants), un tie neveido esošo atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punktu, jo šie pasākumi tika ieviesti 2002. un 2003. gadā – pēc Spānijas pievienošanās ES – un tos sāka īstenot bez iepriekšējas atļaujas saņemšanas no Komisijas. Tāpēc attiecībā uz šiem pasākumiem Komisija pamatoti izmantoja procedūru, ko piemēro nelikumīgam atbalstam (Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkts, 13. pants un 4. panta 4. punkts).

5.2.   SNL KĀ SISTĒMAS NOVĒRTĒJUMS/INDIVIDUĀLU PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

| (116) | Fakts, ka SNL sistēmu veido dažādi pasākumi, no kuriem ne visi ir ietverti Spānijas tiesību aktos, nav pietiekams, lai atturētu Komisiju aprakstīt un novērtēt SNL kā sistēmu. Kā skaidrots Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), Komisija uzskata, ka SNL darbībās izmantotie dažādie nodokļu pasākumi bija de jure vai de facto savstarpēji saistīti. De jure nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana (TRLIS 115. panta 11. punkts) atbilst nomāto aktīvu paātrinātas norakstīšanas priekšlaicīgai piemērošanai (TRLIS 115. panta 6. punkts). Līdzīgi RIS 50. panta 3. punktā paredzēts izņēmums saistībā ar speciālo procedūru, kas piemērojama TN sistēmas kontekstā. De jure RIS 50. panta 3. punkts attiecas tikai uz tiem kuģiem, kuriem ir tiesības izmantot TN sistēmu, un uz tiem līzinga līgumiem, kurus ir atļāvusi nodokļu administrācija. De facto tika uzskatīts, ka līzinga līgumus nodokļu administrācija apstiprināja tikai kontekstā ar nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas atļaujām. De jure priekšlaicīgu norakstīšanu var paredzēt attiecībā uz plašu aktīvu klāstu, kurus iespējami iegādājās, izmantojot līzinga līgumu. Tomēr priekšlaicīgas norakstīšanas nosacījumus var interpretēt un tos de facto uzskatīja par izpildītiem – un atļaujas izsniedza – tikai attiecībā uz kuģiem, kuriem ir tiesības piemērot TN sistēmu. |
| --- | --- |

(116)

Fakts, ka SNL sistēmu veido dažādi pasākumi, no kuriem ne visi ir ietverti Spānijas tiesību aktos, nav pietiekams, lai atturētu Komisiju aprakstīt un novērtēt SNL kā sistēmu. Kā skaidrots Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), Komisija uzskata, ka SNL darbībās izmantotie dažādie nodokļu pasākumi bija de jure vai de facto savstarpēji saistīti. De jure nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana (TRLIS 115. panta 11. punkts) atbilst nomāto aktīvu paātrinātas norakstīšanas priekšlaicīgai piemērošanai (TRLIS 115. panta 6. punkts). Līdzīgi RIS 50. panta 3. punktā paredzēts izņēmums saistībā ar speciālo procedūru, kas piemērojama TN sistēmas kontekstā. De jure RIS 50. panta 3. punkts attiecas tikai uz tiem kuģiem, kuriem ir tiesības izmantot TN sistēmu, un uz tiem līzinga līgumiem, kurus ir atļāvusi nodokļu administrācija. De facto tika uzskatīts, ka līzinga līgumus nodokļu administrācija apstiprināja tikai kontekstā ar nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas atļaujām. De jure priekšlaicīgu norakstīšanu var paredzēt attiecībā uz plašu aktīvu klāstu, kurus iespējami iegādājās, izmantojot līzinga līgumu. Tomēr priekšlaicīgas norakstīšanas nosacījumus var interpretēt un tos de facto uzskatīja par izpildītiem – un atļaujas izsniedza – tikai attiecībā uz kuģiem, kuriem ir tiesības piemērot TN sistēmu.

| (117) | Turklāt Komisija norāda, ka divi no trim galvenajiem pasākumiem, kas ietverti SNL, (priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana un noteikumi par tiesībām izmantot TN sistēmu) stājās spēkā vienā un tajā pašā datumā (2002. gada 1. janvārī) saskaņā ar vieniem un tiem pašiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(117)

Turklāt Komisija norāda, ka divi no trim galvenajiem pasākumiem, kas ietverti SNL, (priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana un noteikumi par tiesībām izmantot TN sistēmu) stājās spēkā vienā un tajā pašā datumā (2002. gada 1. janvārī) saskaņā ar vieniem un tiem pašiem tiesību aktiem.

| (118) | Komisija arī norāda, ka, polemizējot par tiesisko paļāvību un vienlīdzīgu attieksmi, tās pašas trešās personas, kuras apšauba Komisijas globālo pieeju, uzskata, ka SNL sistēma ir ļoti līdzīga Francijas GIE Fiscaux shēmai. Fakts, ka visas Francijas pasākuma iezīmes tika iekļautas vienā tiesību aktā, noteikti norādīja uz globālu novērtējumu. Šajā ziņā pats fakts, ka uz dažādiem SNL elementiem ir attiecināmi dažādi tiesību akti, kuri de facto ir savstarpēji saistīti, nebūt neliecina par atšķirīgu pieeju. |
| --- | --- |

(118)

Komisija arī norāda, ka, polemizējot par tiesisko paļāvību un vienlīdzīgu attieksmi, tās pašas trešās personas, kuras apšauba Komisijas globālo pieeju, uzskata, ka SNL sistēma ir ļoti līdzīga Francijas GIE Fiscaux shēmai. Fakts, ka visas Francijas pasākuma iezīmes tika iekļautas vienā tiesību aktā, noteikti norādīja uz globālu novērtējumu. Šajā ziņā pats fakts, ka uz dažādiem SNL elementiem ir attiecināmi dažādi tiesību akti, kuri de facto ir savstarpēji saistīti, nebūt neliecina par atšķirīgu pieeju.

| (119) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Spānijas nodokļu līzings ir jāapraksta kā saistītu nodokļu pasākumu sistēma un jānovērtē to savstarpējā ietekme, ņemot vērā valsts noteiktās vai apstiprinātās de facto attiecības. |
| --- | --- |

(119)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Spānijas nodokļu līzings ir jāapraksta kā saistītu nodokļu pasākumu sistēma un jānovērtē to savstarpējā ietekme, ņemot vērā valsts noteiktās vai apstiprinātās de facto attiecības.

| (120) | Jebkurā gadījumā Komisija neizmanto tikai globālu pieeju. Līdztekus globālai pieejai Komisija arī analizēja individuālus pasākumus, kas veido SNL. Komisija uzskata, ka abas pieejas papildina viena otru un palīdz izdarīt konsekventus secinājumus. Lai noteiktu, kura SNL sistēmas radīto priekšrocību daļa veidojas vispārējo pasākumu rezultātā un kura – selektīvo pasākumu rezultātā, ir jāveic individuāls novērtējums. Individuāls novērtējums arī ļauj Komisijai vajadzības gadījumā noteikt, kura atbalsta daļa ir saderīga ar iekšējo tirgu un kura daļa būtu jāatgūst. |
| --- | --- |

(120)

Jebkurā gadījumā Komisija neizmanto tikai globālu pieeju. Līdztekus globālai pieejai Komisija arī analizēja individuālus pasākumus, kas veido SNL. Komisija uzskata, ka abas pieejas papildina viena otru un palīdz izdarīt konsekventus secinājumus. Lai noteiktu, kura SNL sistēmas radīto priekšrocību daļa veidojas vispārējo pasākumu rezultātā un kura – selektīvo pasākumu rezultātā, ir jāveic individuāls novērtējums. Individuāls novērtējums arī ļauj Komisijai vajadzības gadījumā noteikt, kura atbalsta daļa ir saderīga ar iekšējo tirgu un kura daļa būtu jāatgūst.

| (121) | Šī divējādā pieeja, kura tika izmantota arī Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), dod iespēju Komisijai definēt atskaites sistēmu katram individuālajam pasākumam un SNL sistēmai kopumā, lai noteiktu selektīvās priekšrocības, kuras veido valsts atbalstu. Attiecībā uz katru SNL darbību hipotētiskā analīze pati par sevi ir darbība, uz kuru pamatojoties tiks novērtēta atbalsta esamība, piemērojot tos pašus līguma noteikumus, bet tā netiks veikta attiecībā uz pasākumiem, kuri ir atzīti par valsts atbalstu. Šajā ziņā alternatīva darbība ar atšķirīgiem līguma un finansiālajiem nosacījumiem neveidotu piemērotu hipotētisku analīzi. |
| --- | --- |

(121)

Šī divējādā pieeja, kura tika izmantota arī Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija), dod iespēju Komisijai definēt atskaites sistēmu katram individuālajam pasākumam un SNL sistēmai kopumā, lai noteiktu selektīvās priekšrocības, kuras veido valsts atbalstu. Attiecībā uz katru SNL darbību hipotētiskā analīze pati par sevi ir darbība, uz kuru pamatojoties tiks novērtēta atbalsta esamība, piemērojot tos pašus līguma noteikumus, bet tā netiks veikta attiecībā uz pasākumiem, kuri ir atzīti par valsts atbalstu. Šajā ziņā alternatīva darbība ar atšķirīgiem līguma un finansiālajiem nosacījumiem neveidotu piemērotu hipotētisku analīzi.

| (122) | Ekonomikas dalībnieki drīkst veidot savas aktīvu finansēšanas darbības pēc saviem ieskatiem un drīkst šim nolūkam izmantot vispārējus nodokļu pasākumus, kurus tie uzskata par vispiemērotākajiem. Tomēr, tā kā šīs darbības ietver tādu selektīvu nodokļu pasākumu izmantošanu, uz kuriem attiecas valsts atbalsta kontrole, šajos darījumos iesaistītie uzņēmumi ir iespējamie valsts atbalsta saņēmēji. No vienas puses, fakts, ka vairākas nozares vai uzņēmumu kategorijas ir noteiktas kā potenciālie saņēmēji, nenozīmē, ka SNL sistēma ir vispārējs pasākums (69). No otras puses, faktu, ka sistēma tiek izmantota, lai finansētu jūras kuģu iegādi, berbouta fraktēšanu un tālākpārdošanu, var uzskatīt par skaidru norādi, ka pasākums ir selektīvs no nozaru viedokļa. |
| --- | --- |

(122)

Ekonomikas dalībnieki drīkst veidot savas aktīvu finansēšanas darbības pēc saviem ieskatiem un drīkst šim nolūkam izmantot vispārējus nodokļu pasākumus, kurus tie uzskata par vispiemērotākajiem. Tomēr, tā kā šīs darbības ietver tādu selektīvu nodokļu pasākumu izmantošanu, uz kuriem attiecas valsts atbalsta kontrole, šajos darījumos iesaistītie uzņēmumi ir iespējamie valsts atbalsta saņēmēji. No vienas puses, fakts, ka vairākas nozares vai uzņēmumu kategorijas ir noteiktas kā potenciālie saņēmēji, nenozīmē, ka SNL sistēma ir vispārējs pasākums (69). No otras puses, faktu, ka sistēma tiek izmantota, lai finansētu jūras kuģu iegādi, berbouta fraktēšanu un tālākpārdošanu, var uzskatīt par skaidru norādi, ka pasākums ir selektīvs no nozaru viedokļa.

5.3.   ATBALSTA ESAMĪBA LESD 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

| (123) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(123)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (124) | Valsts atbalsta noteikumus piemēro tikai saimnieciskajā darbībā iesaistītiem uzņēmumiem. Turklāt LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc novērtējamie pasākumi veido valsts atbalstu LESD izpratnē, ja tiek izpildīti visi iepriekš minētie nosacījumi. Pazīmes, kas liecina par nesaderīgu valsts atbalstu, ir šādas:






  — | finansiālo atbalstu piešķir valsts un no valsts līdzekļiem, |
| --- | --- | --- |

(124)

Valsts atbalsta noteikumus piemēro tikai saimnieciskajā darbībā iesaistītiem uzņēmumiem. Turklāt LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc novērtējamie pasākumi veido valsts atbalstu LESD izpratnē, ja tiek izpildīti visi iepriekš minētie nosacījumi. Pazīmes, kas liecina par nesaderīgu valsts atbalstu, ir šādas:

—

finansiālo atbalstu piešķir valsts un no valsts līdzekļiem,

| — | finansiālo atbalstu piešķir atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, |
| --- | --- |

—

finansiālo atbalstu piešķir atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai,

| — | finansiālais atbalsts rada konkurences izkropļojumus vai rada šādus draudus, un |
| --- | --- |

—

finansiālais atbalsts rada konkurences izkropļojumus vai rada šādus draudus, un

| — | finansiālais atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

finansiālais atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (125) | Komisija ir veikusi novērtējumu divos dažādos līmeņos:






  — | individuālo pasākumu līmenī, kurā Komisija apsver, vai katrs pasākums veido valsts atbalstu, neatkarīgi no tā izmantojuma SNL, |
| --- | --- | --- |

(125)

Komisija ir veikusi novērtējumu divos dažādos līmeņos:

—

individuālo pasākumu līmenī, kurā Komisija apsver, vai katrs pasākums veido valsts atbalstu, neatkarīgi no tā izmantojuma SNL,

| — | SNL sistēmas līmenī kopumā: kā jau norādīts, SNL izmanto šo pasākumu kombināciju, kuri ir de jure vai de facto savstarpēji saistīti. |
| --- | --- |

—

SNL sistēmas līmenī kopumā: kā jau norādīts, SNL izmanto šo pasākumu kombināciju, kuri ir de jure vai de facto savstarpēji saistīti.

5.3.1.   Uzņēmumi LESD 107. panta nozīmē

| (126) | Komisija uzskata, ka visas SNL darbībās iesaistītās personas ir uzņēmumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un Spānija (70) un neviena trešā persona to neapstrīd, jo minētie uzņēmumi nodarbojas ar preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū (71). Konkrētāk, kuģu būvētavas piedāvā jaunbūvētus kuģus vai to būvēšanas, remonta un atjaunošanas pakalpojumus; līzinga sabiedrības piedāvā finansēšanas mehānismus; ekonomisko interešu grupas nodod fraktēšanai un pārdod kuģus; ieguldītāji piedāvā preces un pakalpojumus dažādos tirgos, izņemot gadījumus, kad ieguldītāji ir privātpersonas, kuras neveic saimniecisko darbību, un tādā gadījumā uz tiem šis lēmums neattiecas; kuģniecības sabiedrības piedāvā jūras transporta pakalpojumus; bankas piedāvā starpniecības un finanšu pakalpojumus; un citi starpnieki sniedz starpniecības vai konsultāciju pakalpojumus. |
| --- | --- |

(126)

Komisija uzskata, ka visas SNL darbībās iesaistītās personas ir uzņēmumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un Spānija (70) un neviena trešā persona to neapstrīd, jo minētie uzņēmumi nodarbojas ar preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū (71). Konkrētāk, kuģu būvētavas piedāvā jaunbūvētus kuģus vai to būvēšanas, remonta un atjaunošanas pakalpojumus; līzinga sabiedrības piedāvā finansēšanas mehānismus; ekonomisko interešu grupas nodod fraktēšanai un pārdod kuģus; ieguldītāji piedāvā preces un pakalpojumus dažādos tirgos, izņemot gadījumus, kad ieguldītāji ir privātpersonas, kuras neveic saimniecisko darbību, un tādā gadījumā uz tiem šis lēmums neattiecas; kuģniecības sabiedrības piedāvā jūras transporta pakalpojumus; bankas piedāvā starpniecības un finanšu pakalpojumus; un citi starpnieki sniedz starpniecības vai konsultāciju pakalpojumus.

5.3.2.   Selektīvu priekšrocību esamība

| (127) | Saskaņā ar iedibinātu judikatūru: “Līguma 107. panta 1. punktā ir uzlikts pienākums noskaidrot, vai konkrētajā tiesiskajā režīmā valsts pasākums ir tāds, kas rada priekšrocības “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar pārējiem, kas, ņemot vērā minētā režīma izvirzīto mērķi, atrodas faktiski un tiesiski līdzīgā situācijā. Ja tā notiek, tad attiecīgais pasākums atbilst selektivitātes nosacījumam” (72). |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar iedibinātu judikatūru: “Līguma 107. panta 1. punktā ir uzlikts pienākums noskaidrot, vai konkrētajā tiesiskajā režīmā valsts pasākums ir tāds, kas rada priekšrocības “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar pārējiem, kas, ņemot vērā minētā režīma izvirzīto mērķi, atrodas faktiski un tiesiski līdzīgā situācijā. Ja tā notiek, tad attiecīgais pasākums atbilst selektivitātes nosacījumam” (72).

5.3.2.1.   Paātrināta norakstīšana (TRLIS 115. panta 6. punkts) – 1. pasākums

| (128) | Komisija Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) norādīja, ka gadījumā, ja pasākums veidotu atbalstu, tam būtu jābūt esošajam atbalstam, un neveica novērtējumu. Formālās izmeklēšanas rezultātā Komisija tagad ir secinājusi, ka šis pasākums, atsevišķi ņemot, neveido valsts atbalstu, jo tas nerada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai. Komisija norāda, ka pasākums ir piemērojams visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas ienākumu nodoklis Spānijā, neatkarīgi no darbības nozares, uzņēmējdarbības norises vietas, uzņēmuma izmēra, juridiskā statusa vai aktīvu atrašanās vietas. Tas attiecas arī uz visām precēm bez izņēmuma, kurām piemēro norakstīšanu. |
| --- | --- |

(128)

Komisija Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) norādīja, ka gadījumā, ja pasākums veidotu atbalstu, tam būtu jābūt esošajam atbalstam, un neveica novērtējumu. Formālās izmeklēšanas rezultātā Komisija tagad ir secinājusi, ka šis pasākums, atsevišķi ņemot, neveido valsts atbalstu, jo tas nerada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai. Komisija norāda, ka pasākums ir piemērojams visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas ienākumu nodoklis Spānijā, neatkarīgi no darbības nozares, uzņēmējdarbības norises vietas, uzņēmuma izmēra, juridiskā statusa vai aktīvu atrašanās vietas. Tas attiecas arī uz visām precēm bez izņēmuma, kurām piemēro norakstīšanu.

| (129) | Turklāt ierobežojums attiecībā uz nomātajiem aktīviem neveido selektivitātes elementu, jo jebkuru aktīvu iegādi var finansēt, izmantojot finanšu līzinga līgumus, kuri ir vispārīgi pieejami visu nozaru un izmēru uzņēmumiem. Nav norādes, ka pasākuma saņēmēji de facto ir konkrētas nozares vai konkrēti produkcijas veidi. Spānijas sniegtā statistika attiecībā uz to, kā Spānijas nodokļu maksātāji piemēro TRLIS 115. pantu (sk. nākamās diagrammas), liecina, ka finanšu līzingu izmanto uzņēmumi, kas pārstāv plašu ar nodokli apliekamo ieņēmumu spektru (45 % no deklarētajiem nodokļu maksātājiem, kuri piemēro 115. pantu, pelna mazāk nekā 1 miljonu euro un 70 % – mazāk nekā 3 miljonus euro) (sk. diagrammu kreisajā pusē). Maksimālā nodokļu priekšrocību summa, kuru var saņemt, veicot papildizdevumu atskaitījumu (73) saskaņā ar TRLIS 115. pantu, arī ir dažāda atkarībā no nodokļu maksātāja ieņēmumiem (sk. diagrammu labajā pusē). | |
| --- | --- | --- |

(129)

Turklāt ierobežojums attiecībā uz nomātajiem aktīviem neveido selektivitātes elementu, jo jebkuru aktīvu iegādi var finansēt, izmantojot finanšu līzinga līgumus, kuri ir vispārīgi pieejami visu nozaru un izmēru uzņēmumiem. Nav norādes, ka pasākuma saņēmēji de facto ir konkrētas nozares vai konkrēti produkcijas veidi. Spānijas sniegtā statistika attiecībā uz to, kā Spānijas nodokļu maksātāji piemēro TRLIS 115. pantu (sk. nākamās diagrammas), liecina, ka finanšu līzingu izmanto uzņēmumi, kas pārstāv plašu ar nodokli apliekamo ieņēmumu spektru (45 % no deklarētajiem nodokļu maksātājiem, kuri piemēro 115. pantu, pelna mazāk nekā 1 miljonu euro un 70 % – mazāk nekā 3 miljonus euro) (sk. diagrammu kreisajā pusē). Maksimālā nodokļu priekšrocību summa, kuru var saņemt, veicot papildizdevumu atskaitījumu (73) saskaņā ar TRLIS 115. pantu, arī ir dažāda atkarībā no nodokļu maksātāja ieņēmumiem (sk. diagrammu labajā pusē).

Image

Image

Avots: Ekonomikas un finanšu ministrija.

| (130) | Spānijas iestādes ir arī apstiprinājušas, ka līzinga līgumus un TRLIS 115. pantu var izmantot attiecībā uz aktīviem, kurus būvē (vai kuru izcelsmes valsts ir) citā dalībvalstī. Visbeidzot, Komisija norāda, ka TRLIS 115. panta 6. punkta piemērošanas nosacījumi ir skaidri, objektīvi un neitrāli, un to piemērošanai nav vajadzīga iepriekšēja atļauja. Tāpēc nodokļu administrācijai nav tiesību pēc saviem ieskatiem atļaut vai aizliegt piemērot šo pasākumu (74). |
| --- | --- |

(130)

Spānijas iestādes ir arī apstiprinājušas, ka līzinga līgumus un TRLIS 115. pantu var izmantot attiecībā uz aktīviem, kurus būvē (vai kuru izcelsmes valsts ir) citā dalībvalstī. Visbeidzot, Komisija norāda, ka TRLIS 115. panta 6. punkta piemērošanas nosacījumi ir skaidri, objektīvi un neitrāli, un to piemērošanai nav vajadzīga iepriekšēja atļauja. Tāpēc nodokļu administrācijai nav tiesību pēc saviem ieskatiem atļaut vai aizliegt piemērot šo pasākumu (74).

| (131) | Tāpēc Komisija secina, ka nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana (TRLIS 115. panta 6. punkts) pati par sevi nerada selektīvu priekšrocību SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām. |
| --- | --- |

(131)

Tāpēc Komisija secina, ka nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana (TRLIS 115. panta 6. punkts) pati par sevi nerada selektīvu priekšrocību SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām.

5.3.2.2.   Nomāto aktīvu paātrinātas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana (TRLIS 115. panta 11. punkts, 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants) – 2. pasākums

| (132) | Nolietojuma noteikumos Spānijas tiesību aktos (TRLIS 11. pants) parasti ir paredzēts, ka aktīva vērtība saistībā ar tā norakstīšanu būtu jāsadala visā tā ekonomiskās dzīves laikā, t. i., no brīža, kad to sāk lietot saimnieciskajā darbībā. Saskaņā ar TRLIS 115. panta 6. punktu nomāto aktīvu paātrinātai norakstīšanai vajadzētu sākties aktīva darbības pirmajā dienā. Ar TRLIS 115. panta 11. punktu tiek radīta ekonomiska priekšrocība, jo šajā punktā ir atļauts sākt paātrinātu norakstīšanu pirms aktīva izmantošanas sākuma. |
| --- | --- |

(132)

Nolietojuma noteikumos Spānijas tiesību aktos (TRLIS 11. pants) parasti ir paredzēts, ka aktīva vērtība saistībā ar tā norakstīšanu būtu jāsadala visā tā ekonomiskās dzīves laikā, t. i., no brīža, kad to sāk lietot saimnieciskajā darbībā. Saskaņā ar TRLIS 115. panta 6. punktu nomāto aktīvu paātrinātai norakstīšanai vajadzētu sākties aktīva darbības pirmajā dienā. Ar TRLIS 115. panta 11. punktu tiek radīta ekonomiska priekšrocība, jo šajā punktā ir atļauts sākt paātrinātu norakstīšanu pirms aktīva izmantošanas sākuma.

| (133) | Šī iespēja ir izņēmums no 115. panta 6. punktā minētajiem vispārējiem noteikumiem, un tās izmantošanai ir jāsaņem Spānijas iestāžu diskrecionāra atļauja; tāpēc šis pasākums sākotnēji šķiet selektīvs. Pretēji tam, ko apgalvo Spānija un dažas trešās personas, atļaujas piešķiršanas kritēriji nav skaidri un objektīvi, un pat ja tie būtu skaidri un objektīvi, ar to nebūtu pietiekami, lai izslēgtu to selektīvo raksturu (75). Komisija norāda, ka TRLIS 115. panta 11. punktā noteiktie kritēriji ir neskaidri un nodokļu administrācijai, kura saistībā ar to nav publicējusi nekādus administratīvus noteikumus vai skaidrojumus, ir jāsniedz to interpretācija. Priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana, pamatojoties uz neskaidriem kritērijiem, rada selektivitāti SNL sistēmā pat tad, ja diskrecionāras pilnvaras netiek īstenotas patvaļīgi (76). Turklāt Komisija norāda, ka Spānija netika pārliecinoši paskaidrojusi, kāpēc ir jāizpilda visi TRLIS 48. panta 4. punktā un RIS 49. pantā paredzētie nosacījumi, lai izvairītos no pārkāpumiem. Piemēram, ir jāparedz aktīva saimnieciskā izmantojuma īpašās iezīmes (77), kā arī jāpierāda, ka aktīva izmantošana vai īpašumtiesību nodošana neietekmē ar nodokli apliekamo summu (78). Šie ierobežojumi netika pamatoti, tādējādi radot selektivitātes papildu elementus. Spānija arī nenorādīja, kāpēc ir jāsaņem iepriekšēja atļauja. Piemēram, līzinga darbību nodrošināšana šķiet vienlīdz svarīga, gan tāpēc, lai veiktu parastu aktīva līzinga/nolietojuma izmaksu atskaitīšanu vai piemērotu paātrinātu norakstīšanu, gan minētās norakstīšanas priekšlaicīgai piemērošanai. Tomēr pirmajiem pasākumiem nav jāsaņem iepriekšēja atļauja, un arī šo pasākumu gadījumā, šķiet, ka pietiekami būtu veikt nomāto aktīvu priekšlaicīgai norakstīšanai piemērojamo skaidro un objektīvo kritēriju ex-post pārbaudi. |
| --- | --- |

(133)

Šī iespēja ir izņēmums no 115. panta 6. punktā minētajiem vispārējiem noteikumiem, un tās izmantošanai ir jāsaņem Spānijas iestāžu diskrecionāra atļauja; tāpēc šis pasākums sākotnēji šķiet selektīvs. Pretēji tam, ko apgalvo Spānija un dažas trešās personas, atļaujas piešķiršanas kritēriji nav skaidri un objektīvi, un pat ja tie būtu skaidri un objektīvi, ar to nebūtu pietiekami, lai izslēgtu to selektīvo raksturu (75). Komisija norāda, ka TRLIS 115. panta 11. punktā noteiktie kritēriji ir neskaidri un nodokļu administrācijai, kura saistībā ar to nav publicējusi nekādus administratīvus noteikumus vai skaidrojumus, ir jāsniedz to interpretācija. Priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana, pamatojoties uz neskaidriem kritērijiem, rada selektivitāti SNL sistēmā pat tad, ja diskrecionāras pilnvaras netiek īstenotas patvaļīgi (76). Turklāt Komisija norāda, ka Spānija netika pārliecinoši paskaidrojusi, kāpēc ir jāizpilda visi TRLIS 48. panta 4. punktā un RIS 49. pantā paredzētie nosacījumi, lai izvairītos no pārkāpumiem. Piemēram, ir jāparedz aktīva saimnieciskā izmantojuma īpašās iezīmes (77), kā arī jāpierāda, ka aktīva izmantošana vai īpašumtiesību nodošana neietekmē ar nodokli apliekamo summu (78). Šie ierobežojumi netika pamatoti, tādējādi radot selektivitātes papildu elementus. Spānija arī nenorādīja, kāpēc ir jāsaņem iepriekšēja atļauja. Piemēram, līzinga darbību nodrošināšana šķiet vienlīdz svarīga, gan tāpēc, lai veiktu parastu aktīva līzinga/nolietojuma izmaksu atskaitīšanu vai piemērotu paātrinātu norakstīšanu, gan minētās norakstīšanas priekšlaicīgai piemērošanai. Tomēr pirmajiem pasākumiem nav jāsaņem iepriekšēja atļauja, un arī šo pasākumu gadījumā, šķiet, ka pietiekami būtu veikt nomāto aktīvu priekšlaicīgai norakstīšanai piemērojamo skaidro un objektīvo kritēriju ex-post pārbaudi.

| (134) | Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju norādīts, ka Spānijas iestādes sanāksmē apstiprināja, ka, pamatojoties uz izsniegtajām atļaujām, TRLIS 115. panta 11. punktā paredzētos nosacījumus uzskatīja par izpildītiem tikai tādu kuģu iegādes gadījumā, attiecībā uz kuriem parasta uzņēmumu ienākuma nodokļu režīma vietā piemēroja TN sistēmu (79) un ja pēc tam kuģa īpašumtiesības tika nodotas kuģniecības sabiedrībai, īstenojot iespēju berbouta fraktēšanas kontekstā. Spānija noliedza (80), ka tā ir veikusi šādu paziņojumu, bet atzina, ka ir bijušas interpretācijas grūtības (81). Komisija norāda, ka netika sniegti pierādījumi, ka atļaujas par priekšlaicīgas norakstīšanas piemērošanu ir piešķirtas citos apstākļos (82) |
| --- | --- |

(134)

Lēmumā C(2011) 4494 (galīgā redakcija) saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju norādīts, ka Spānijas iestādes sanāksmē apstiprināja, ka, pamatojoties uz izsniegtajām atļaujām, TRLIS 115. panta 11. punktā paredzētos nosacījumus uzskatīja par izpildītiem tikai tādu kuģu iegādes gadījumā, attiecībā uz kuriem parasta uzņēmumu ienākuma nodokļu režīma vietā piemēroja TN sistēmu (79) un ja pēc tam kuģa īpašumtiesības tika nodotas kuģniecības sabiedrībai, īstenojot iespēju berbouta fraktēšanas kontekstā. Spānija noliedza (80), ka tā ir veikusi šādu paziņojumu, bet atzina, ka ir bijušas interpretācijas grūtības (81). Komisija norāda, ka netika sniegti pierādījumi, ka atļaujas par priekšlaicīgas norakstīšanas piemērošanu ir piešķirtas citos apstākļos (82)

| (135) | Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegtajiem piemēriem, šķiet, ka ekonomisko interešu grupu iesniegtajos pieprasījumos nodokļu administrācijai par priekšlaicīgu norakstīšanu ir sīki aprakstīta SNL organizācija un sniegti visi attiecīgie līgumi (jo īpaši kuģubūves līgums, līzinga līgums, berbouta līgums, iespēju līgumi, parāda uzņemšanās un atlaišanas nolīgums). Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju šie elementi ir vajadzīgi, lai pārbaudītu atbilstību TRLIS 115. panta 11. punktā un 48. panta 4. punktā, kā arī RIS 49. pantā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(135)

Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegtajiem piemēriem, šķiet, ka ekonomisko interešu grupu iesniegtajos pieprasījumos nodokļu administrācijai par priekšlaicīgu norakstīšanu ir sīki aprakstīta SNL organizācija un sniegti visi attiecīgie līgumi (jo īpaši kuģubūves līgums, līzinga līgums, berbouta līgums, iespēju līgumi, parāda uzņemšanās un atlaišanas nolīgums). Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju šie elementi ir vajadzīgi, lai pārbaudītu atbilstību TRLIS 115. panta 11. punktā un 48. panta 4. punktā, kā arī RIS 49. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

| (136) | Tomēr Komisija norāda, ka īstenošanas noteikumos paredzētā procedūra (83) piešķir nodokļu administrācijai ievērojamas diskrecionāras pilnvaras interpretēt juridiskās prasības un iespējami noteikt papildu nosacījumus. Proti, administrācija drīkst prasīt papildu informāciju, kuru tā uzskata par vajadzīgu novērtēšanai (84). Šajā ziņā Komisija arī norāda, ka dažos sniegtajos piemēros iesniedzēju pieprasījumi ietvēra arī papildu pielikumus, kuri nav vajadzīgi, lai pierādītu atbilstību TRLIS 115. panta 11. punktā un 48. panta 4. punktā, kā arī RIS 49. pantā paredzētajiem nosacījumiem; šādi pielikumi bija, piemēram, 1) sīki izstrādāts vispārējo nodokļu priekšrocību aprēķins un informācija, kā tās tiks sadalītas starp kuģniecības sabiedrību, no vienas puses, un EIG vai tās ieguldītājiem, no otras puses; 2) kuģu būvētavas paziņojums, kurā sīki izklāstīti ekonomiskie un sociālie labumi, kas paredzēti kuģubūves līgumā. Saskaņā ar dažu sūdzības iesniedzēju sniegto informāciju šos dokumentus nodokļu administrācija pieprasa atļauju izsniegšanas kontekstā. Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju šos elementus pieteikumu iesniedzēji (EIG) iesniedza pēc savas iniciatīvas. Šajos dokumentos norādīts, ka tiek ņemta vērā kuģubūves līgumu nozīme Spānijas ekonomikā, kā arī SNL darbības radītā vispārējā nodokļu priekšrocība. |
| --- | --- |

(136)

Tomēr Komisija norāda, ka īstenošanas noteikumos paredzētā procedūra (83) piešķir nodokļu administrācijai ievērojamas diskrecionāras pilnvaras interpretēt juridiskās prasības un iespējami noteikt papildu nosacījumus. Proti, administrācija drīkst prasīt papildu informāciju, kuru tā uzskata par vajadzīgu novērtēšanai (84). Šajā ziņā Komisija arī norāda, ka dažos sniegtajos piemēros iesniedzēju pieprasījumi ietvēra arī papildu pielikumus, kuri nav vajadzīgi, lai pierādītu atbilstību TRLIS 115. panta 11. punktā un 48. panta 4. punktā, kā arī RIS 49. pantā paredzētajiem nosacījumiem; šādi pielikumi bija, piemēram, 1) sīki izstrādāts vispārējo nodokļu priekšrocību aprēķins un informācija, kā tās tiks sadalītas starp kuģniecības sabiedrību, no vienas puses, un EIG vai tās ieguldītājiem, no otras puses; 2) kuģu būvētavas paziņojums, kurā sīki izklāstīti ekonomiskie un sociālie labumi, kas paredzēti kuģubūves līgumā. Saskaņā ar dažu sūdzības iesniedzēju sniegto informāciju šos dokumentus nodokļu administrācija pieprasa atļauju izsniegšanas kontekstā. Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju šos elementus pieteikumu iesniedzēji (EIG) iesniedza pēc savas iniciatīvas. Šajos dokumentos norādīts, ka tiek ņemta vērā kuģubūves līgumu nozīme Spānijas ekonomikā, kā arī SNL darbības radītā vispārējā nodokļu priekšrocība.

| (137) | Komisija secina, ka obligāta iepriekšēju atļauju saņemšanas procedūra, tas, ka TRLIS 115. panta 11. punktā un 48. panta 4. punktā un RIS 49. pantā minēto nosacījumu neskaidrības dēļ ir nepieciešama to interpretācija, un nodokļu administrācijas iespēja pieprasīt jebkurus papildu dokumentus vai informāciju skaidri pierāda, ka nodokļu administrācijai ir plašas diskrecionāras pilnvaras, lai pildītu uzdevumu, kas saistīts ar atļauju izsniegšanu SNL darbībām. |
| --- | --- |

(137)

Komisija secina, ka obligāta iepriekšēju atļauju saņemšanas procedūra, tas, ka TRLIS 115. panta 11. punktā un 48. panta 4. punktā un RIS 49. pantā minēto nosacījumu neskaidrības dēļ ir nepieciešama to interpretācija, un nodokļu administrācijas iespēja pieprasīt jebkurus papildu dokumentus vai informāciju skaidri pierāda, ka nodokļu administrācijai ir plašas diskrecionāras pilnvaras, lai pildītu uzdevumu, kas saistīts ar atļauju izsniegšanu SNL darbībām.

| (138) | Kā norādīts Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (turpmāk “Paziņojums par fiskālu palīdzību”) (85), Tiesa atzīst, ka diskrecionāra izturēšanās pret ekonomikas dalībniekiem var nozīmēt, ka vispārēja pasākuma individuāla piemērošana pārvēršas selektīvā pasākumā, jo īpaši, ja diskrecionāru pilnvaru īstenošana pārsniedz vienkāršu nodokļu ieņēmumu pārvaldību, atsaucoties uz objektīviem kritērijiem (86), (87). |
| --- | --- |

(138)

Kā norādīts Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (turpmāk “Paziņojums par fiskālu palīdzību”) (85), Tiesa atzīst, ka diskrecionāra izturēšanās pret ekonomikas dalībniekiem var nozīmēt, ka vispārēja pasākuma individuāla piemērošana pārvēršas selektīvā pasākumā, jo īpaši, ja diskrecionāru pilnvaru īstenošana pārsniedz vienkāršu nodokļu ieņēmumu pārvaldību, atsaucoties uz objektīviem kritērijiem (86), (87).

| (139) | Tāpēc Komisija uzskata, ka nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana, izmantojot TRLIS 115. panta 11. punktu un 48. panta 4. punktu, kā arī RIS 49. pantu, rada selektīvu priekšrocību SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām un to ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(139)

Tāpēc Komisija uzskata, ka nomāto aktīvu priekšlaicīgas norakstīšanas diskrecionāra piemērošana, izmantojot TRLIS 115. panta 11. punktu un 48. panta 4. punktu, kā arī RIS 49. pantu, rada selektīvu priekšrocību SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām un to ieguldītājiem.

5.3.2.3.   Ekonomisko interešu grupu pārredzamība nodokļu ziņā (TRLIS 48. pants) – 3. pasākums

| (140) | Komisija uzskata, ka TRLIS 48. un 49. pantā ietvertais ekonomisko interešu grupu nodokļu pārredzamības statuss dod iespēju dažādiem uzņēmumiem pievienoties un finansēt jebkuru ieguldījumu vai veikt jebkuru saimniecisko darbību. Tāpēc šis pasākums nerada selektīvu priekšrocību ekonomisko interešu grupām vai to biedriem. |
| --- | --- |

(140)

Komisija uzskata, ka TRLIS 48. un 49. pantā ietvertais ekonomisko interešu grupu nodokļu pārredzamības statuss dod iespēju dažādiem uzņēmumiem pievienoties un finansēt jebkuru ieguldījumu vai veikt jebkuru saimniecisko darbību. Tāpēc šis pasākums nerada selektīvu priekšrocību ekonomisko interešu grupām vai to biedriem.

5.3.2.4.   Tonnāžas nodokļu sistēma (TRLIS 124.–128. pants) – 4. pasākums

| (141) | Kā skaidrots iepriekš 2.2.4. iedaļā, TN sistēma veido esoša valsts atbalsta shēmu, ko Komisija 2002. gada 27. februārī apstiprināja ar Lēmumu C(2002) 582 (galīgā redakcija). Tajā ietverti TRLIS 125. panta 2. punktā paredzētie noteikumi par attieksmi pret slēptiem nodokļu parādiem un kapitāla pieaugumu saistībā ar tādu izmantotu vai lietotu aktīvu pārvietošanu uz TN sistēmu, uz kuriem pirms tam ir attiekusies vispārējā nodokļu sistēma. |
| --- | --- |

(141)

Kā skaidrots iepriekš 2.2.4. iedaļā, TN sistēma veido esoša valsts atbalsta shēmu, ko Komisija 2002. gada 27. februārī apstiprināja ar Lēmumu C(2002) 582 (galīgā redakcija). Tajā ietverti TRLIS 125. panta 2. punktā paredzētie noteikumi par attieksmi pret slēptiem nodokļu parādiem un kapitāla pieaugumu saistībā ar tādu izmantotu vai lietotu aktīvu pārvietošanu uz TN sistēmu, uz kuriem pirms tam ir attiekusies vispārējā nodokļu sistēma.

| (142) | Kā skaidrots 17. apsvērumā iepriekš, parastā situācijā, t. i., ja uzņēmums turpina izmantot vispārējo uzņēmuma ienākuma nodokļa sistēmu tā vietā, lai pārietu uz TN sistēmu, nodokļu priekšrocība, kas pirmajos gados rodas aktīvu priekšlaicīgas vai paātrinātas norakstīšanas rezultātā (pieaugoši slēpti nodokļu parādi), tiek kompensēta lielā mērā turpmākajos gados (sarūkoši slēpti nodokļu parādi) vai pēc aktīva pārdošanas vai demontāžas (kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli). Visā periodā šā procesa rezultātā tiek atlikti konkrētas nodokļa summas maksājumi. Tā kā saskaņā ar TN sistēmu maksātais nodoklis nav atkarīgs no starpības starp ieņēmumiem un izdevumiem, pāreja uz TN sistēmu perioda vidū nozīmē, ka slēptie nodokļu parādi netiek nomaksāti. |
| --- | --- |

(142)

Kā skaidrots 17. apsvērumā iepriekš, parastā situācijā, t. i., ja uzņēmums turpina izmantot vispārējo uzņēmuma ienākuma nodokļa sistēmu tā vietā, lai pārietu uz TN sistēmu, nodokļu priekšrocība, kas pirmajos gados rodas aktīvu priekšlaicīgas vai paātrinātas norakstīšanas rezultātā (pieaugoši slēpti nodokļu parādi), tiek kompensēta lielā mērā turpmākajos gados (sarūkoši slēpti nodokļu parādi) vai pēc aktīva pārdošanas vai demontāžas (kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli). Visā periodā šā procesa rezultātā tiek atlikti konkrētas nodokļa summas maksājumi. Tā kā saskaņā ar TN sistēmu maksātais nodoklis nav atkarīgs no starpības starp ieņēmumiem un izdevumiem, pāreja uz TN sistēmu perioda vidū nozīmē, ka slēptie nodokļu parādi netiek nomaksāti.

| (143) | Salīdzinājumā ar norisēm vispārējās nodokļu sistēmas kontekstā slēpto nodokļu parādu nomaksas atlikšana saskaņā ar TN sistēmu, kas atļauta ar TRLIS 125. panta 2. punktu, rada papildu selektīvu ekonomisku priekšrocību uzņēmumiem, kuri pāriet uz TN sistēmu, atšķirībā no uzņēmumiem, kas turpina izmantot vispārējo nodokļu sistēmu. |
| --- | --- |

(143)

Salīdzinājumā ar norisēm vispārējās nodokļu sistēmas kontekstā slēpto nodokļu parādu nomaksas atlikšana saskaņā ar TN sistēmu, kas atļauta ar TRLIS 125. panta 2. punktu, rada papildu selektīvu ekonomisku priekšrocību uzņēmumiem, kuri pāriet uz TN sistēmu, atšķirībā no uzņēmumiem, kas turpina izmantot vispārējo nodokļu sistēmu.

| (144) | Kā skaidrots turpmāk 5.4. iedaļā, Komisijas apstiprinātā TN sistēma neattiecas uz saistībā ar berbouta fraktēšanu iegūto ieņēmumu nodokļu režīmu un tādējādi veido nevis esošu, bet jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(144)

Kā skaidrots turpmāk 5.4. iedaļā, Komisijas apstiprinātā TN sistēma neattiecas uz saistībā ar berbouta fraktēšanu iegūto ieņēmumu nodokļu režīmu un tādējādi veido nevis esošu, bet jaunu atbalstu.

5.3.2.5.   RIS 50. panta 3. punkts – 5. pasākums

| (145) | Salīdzinot ar to paziņotās TN shēmas daļu, par kuru tika saņemta atļauja, RIS 50. panta 3. punktā paredzētas šādas papildu priekšrocības: nosakot izņēmumu no TRLIS 125. panta 2. punkta parastas piemērošanas, daži jūras kuģi, kas parasti būtu jāuzskata par izmantotiem vai lietotiem, tiek uzskatīti par jauniem, pārejot uz TN sistēmu. Tāpēc tiek pilnībā atcelta to slēpto nodokļu parādu nomaksa, kurus parasti atceļ līdz aktīva pārdošanai vai demontāžai saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punktu. Šī atcelšana veido ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(145)

Salīdzinot ar to paziņotās TN shēmas daļu, par kuru tika saņemta atļauja, RIS 50. panta 3. punktā paredzētas šādas papildu priekšrocības: nosakot izņēmumu no TRLIS 125. panta 2. punkta parastas piemērošanas, daži jūras kuģi, kas parasti būtu jāuzskata par izmantotiem vai lietotiem, tiek uzskatīti par jauniem, pārejot uz TN sistēmu. Tāpēc tiek pilnībā atcelta to slēpto nodokļu parādu nomaksa, kurus parasti atceļ līdz aktīva pārdošanai vai demontāžai saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punktu. Šī atcelšana veido ekonomisku priekšrocību.

| (146) | Ar RIS 50. panta 3. punktu radītā ekonomiskā priekšrocība ir selektīva, jo tā nav pieejama attiecībā uz visiem aktīviem. Tā nav pieejama pat attiecībā uz visiem kuģiem, uz kuriem attiecas TN shēma un TRLIS 125. panta 2. punkts. Faktiski šī priekšrocība ir pieejama tikai ar nosacījumu, ka kuģis ir iegādāts, izmantojot finanšu līzinga līgumu, kuram iepriekš nodokļu administrācija ir izsniegusi atļauju. Kā jau minēts, Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka nodokļu administrācija uzskata šo nosacījumu par faktiski izpildītu tikai tad, ja par finanšu līzinga līgumu bija saņemta atļauja kontekstā ar pieteikumu par priekšlaicīgu norakstīšanu saskaņā ar TRLIS 115. panta 11. punktu. Ne Spānija, ne kāda no trešām personām nav atsaukusies uz citiem apstākļiem, kas ļautu nodokļu administrācijai iepriekš izsniegt atļauju par līzinga līgumu. Kā minēts 5.3.2.2. iedaļā iepriekš, nodokļu administrācija piešķīra šīs atļaujas ievērojamu diskrecionāru pilnvaru kontekstā un tikai attiecībā uz jaunbūvētiem jūras kuģiem. |
| --- | --- |

(146)

Ar RIS 50. panta 3. punktu radītā ekonomiskā priekšrocība ir selektīva, jo tā nav pieejama attiecībā uz visiem aktīviem. Tā nav pieejama pat attiecībā uz visiem kuģiem, uz kuriem attiecas TN shēma un TRLIS 125. panta 2. punkts. Faktiski šī priekšrocība ir pieejama tikai ar nosacījumu, ka kuģis ir iegādāts, izmantojot finanšu līzinga līgumu, kuram iepriekš nodokļu administrācija ir izsniegusi atļauju. Kā jau minēts, Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka nodokļu administrācija uzskata šo nosacījumu par faktiski izpildītu tikai tad, ja par finanšu līzinga līgumu bija saņemta atļauja kontekstā ar pieteikumu par priekšlaicīgu norakstīšanu saskaņā ar TRLIS 115. panta 11. punktu. Ne Spānija, ne kāda no trešām personām nav atsaukusies uz citiem apstākļiem, kas ļautu nodokļu administrācijai iepriekš izsniegt atļauju par līzinga līgumu. Kā minēts 5.3.2.2. iedaļā iepriekš, nodokļu administrācija piešķīra šīs atļaujas ievērojamu diskrecionāru pilnvaru kontekstā un tikai attiecībā uz jaunbūvētiem jūras kuģiem.

| (147) | Pretēji Spānijas un dažu trešo personu izvirzītajam argumentam RIS 50. panta 3. punktā nav paredzēts paziņotās īpašās procedūras vai “izmantota kuģa” jēdziena skaidrojums. Ņemot vērā, ka nomāti kuģi dienā, kad nomnieks īsteno pirkšanas iespēju, joprojām ir jauni, ja nodokļu administrācija iepriekš bija apstiprinājusi līzinga līgumu, notiek novirze no TRLIS 125. panta 2. punktā ietvertas īpašās procedūras (88). Šī selektivitāte rada papildu priekšrocību, kavējot turpmākā kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli. |
| --- | --- |

(147)

Pretēji Spānijas un dažu trešo personu izvirzītajam argumentam RIS 50. panta 3. punktā nav paredzēts paziņotās īpašās procedūras vai “izmantota kuģa” jēdziena skaidrojums. Ņemot vērā, ka nomāti kuģi dienā, kad nomnieks īsteno pirkšanas iespēju, joprojām ir jauni, ja nodokļu administrācija iepriekš bija apstiprinājusi līzinga līgumu, notiek novirze no TRLIS 125. panta 2. punktā ietvertas īpašās procedūras (88). Šī selektivitāte rada papildu priekšrocību, kavējot turpmākā kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli.

| (148) | Komisija uzskata, ka šīs papildu selektīvās priekšrocības piešķiršanu, kura var izpausties, vai nu atsaucoties uz vispārēju nodokļu shēmu, vai atsaucoties uz parastu alternatīvas TN sistēmas izmantošanu un TRLIS 125. panta 2. punktu, ko atļāvusi Komisija, nevar pamatot ar Spānijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo shēmu. |
| --- | --- |

(148)

Komisija uzskata, ka šīs papildu selektīvās priekšrocības piešķiršanu, kura var izpausties, vai nu atsaucoties uz vispārēju nodokļu shēmu, vai atsaucoties uz parastu alternatīvas TN sistēmas izmantošanu un TRLIS 125. panta 2. punktu, ko atļāvusi Komisija, nevar pamatot ar Spānijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo shēmu.

| (149) | Komisija ir apstiprinājusi TRLIS 125. panta 2. punktu kā īpašu procedūru, ar kuru paredzēts novērst 125. panta 1. punkta ļaunprātīgu izmantošanu, t. i., neļaut uzņēmumiem pārvietot izmantotus kuģus un tādus kuģus, kuriem ir aprēķināts pārmērīgs nolietojums, uz TN sistēmu ar vienīgo nolūku tos pārdot un saņemt ievērojamu kapitāla pieaugumu, kas saskaņā ar TN shēmu ir atbrīvots no nodokļa. Šajā ziņā Komisija norāda, ka SNL darbībās parasti ir iesaistītas ekonomisko interešu grupas, kuras nomā vienu kuģi, tad neilgu brīdi kļūst par tā īpašnieku un pēc tam, pašas to neizmantojot, pāriet uz TN shēmu uz neilgu laikposmu, kas vajadzīgs, lai īstenotu līzinga līguma iespēju un nodotu sava vienīgā kuģa īpašumtiesības kuģniecības sabiedrībai. Nešķiet, ka šīs darbības atbilst TN sistēmas mērķiem, kuri paredzēti Jūras transporta pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(149)

Komisija ir apstiprinājusi TRLIS 125. panta 2. punktu kā īpašu procedūru, ar kuru paredzēts novērst 125. panta 1. punkta ļaunprātīgu izmantošanu, t. i., neļaut uzņēmumiem pārvietot izmantotus kuģus un tādus kuģus, kuriem ir aprēķināts pārmērīgs nolietojums, uz TN sistēmu ar vienīgo nolūku tos pārdot un saņemt ievērojamu kapitāla pieaugumu, kas saskaņā ar TN shēmu ir atbrīvots no nodokļa. Šajā ziņā Komisija norāda, ka SNL darbībās parasti ir iesaistītas ekonomisko interešu grupas, kuras nomā vienu kuģi, tad neilgu brīdi kļūst par tā īpašnieku un pēc tam, pašas to neizmantojot, pāriet uz TN shēmu uz neilgu laikposmu, kas vajadzīgs, lai īstenotu līzinga līguma iespēju un nodotu sava vienīgā kuģa īpašumtiesības kuģniecības sabiedrībai. Nešķiet, ka šīs darbības atbilst TN sistēmas mērķiem, kuri paredzēti Jūras transporta pamatnostādnēs.

| (150) | Tāpēc Komisija nepiekrīt, ka ir loģiski uzskatīt kuģi par “jaunu” iespējas īstenošanas datumā tāpēc, ka neviens pirms nomnieka to nav izmantojis, vai tāpēc, ka par šīs iespējas izmantošanu jau bija panākta vienošanās, parakstot līzinga līgumu. |
| --- | --- |

(150)

Tāpēc Komisija nepiekrīt, ka ir loģiski uzskatīt kuģi par “jaunu” iespējas īstenošanas datumā tāpēc, ka neviens pirms nomnieka to nav izmantojis, vai tāpēc, ka par šīs iespējas izmantošanu jau bija panākta vienošanās, parakstot līzinga līgumu.

| (151) | Attiecībā uz pirmo šā argumenta daļu Komisija norāda, ka nošķiršanas noteikumu piemēro arī kuģiem, kurus viens uzņēmējs pārvieto no parastas nodokļu sistēmas uz TN sistēmu, t. i., nemainot īpašnieku un nenododot to trešām personām izmantošanai. |
| --- | --- |

(151)

Attiecībā uz pirmo šā argumenta daļu Komisija norāda, ka nošķiršanas noteikumu piemēro arī kuģiem, kurus viens uzņēmējs pārvieto no parastas nodokļu sistēmas uz TN sistēmu, t. i., nemainot īpašnieku un nenododot to trešām personām izmantošanai.

| (152) | Attiecībā uz otro daļu fakts, ka vienošanās par iespēju jau ir panākta, nepalīdz noteikt, vai kuģis ir jauns. Komisija nesaņēma skaidrojumu, kāpēc iespējas īstenošanas dienā šādu kuģi būtu jāuzskata par jaunu, neatkarīgi no tā, kurš ir īpašnieks. Komisija nesaņēma arī pārliecinošu skaidrojumu, kāpēc šī hipotēze būtu pieņemama tikai tad, ja nodokļu administrācija ir iepriekš apstiprinājusi līzinga līgumu. |
| --- | --- |

(152)

Attiecībā uz otro daļu fakts, ka vienošanās par iespēju jau ir panākta, nepalīdz noteikt, vai kuģis ir jauns. Komisija nesaņēma skaidrojumu, kāpēc iespējas īstenošanas dienā šādu kuģi būtu jāuzskata par jaunu, neatkarīgi no tā, kurš ir īpašnieks. Komisija nesaņēma arī pārliecinošu skaidrojumu, kāpēc šī hipotēze būtu pieņemama tikai tad, ja nodokļu administrācija ir iepriekš apstiprinājusi līzinga līgumu.

| (153) | Šajā ziņā Komisija norāda, ka kapitāla pieaugums nebūtu jāatbrīvo no nodokļa, lai gan RIS 50. panta 3. punktā norādīts, ka kuģus uzskata par jauniem līzinga līguma parakstīšanas dienā, neņemot vērā iespējas īstenošanas datumu. Šādā gadījumā EIG būtu jāuzskata par kuģa īpašnieku pirms tā pārvietošanas uz TN sistēmu, kuģis būtu jāuzskata par izmantotu vai lietotu, pievienojoties TN sistēmai un būtu jāpiemēro TRLIS 125. panta 2. punkts, kas izraisītu slēpto nodokļu parādu nomaksas atlikšanu vai nodokļu aprēķināšanu par kapitāla pieaugumu, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts. |
| --- | --- |

(153)

Šajā ziņā Komisija norāda, ka kapitāla pieaugums nebūtu jāatbrīvo no nodokļa, lai gan RIS 50. panta 3. punktā norādīts, ka kuģus uzskata par jauniem līzinga līguma parakstīšanas dienā, neņemot vērā iespējas īstenošanas datumu. Šādā gadījumā EIG būtu jāuzskata par kuģa īpašnieku pirms tā pārvietošanas uz TN sistēmu, kuģis būtu jāuzskata par izmantotu vai lietotu, pievienojoties TN sistēmai un būtu jāpiemēro TRLIS 125. panta 2. punkts, kas izraisītu slēpto nodokļu parādu nomaksas atlikšanu vai nodokļu aprēķināšanu par kapitāla pieaugumu, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts.

| (154) | Tāpēc Komisija uzskata, ka RIS 50. panta 3. punkts rada selektīvu priekšrocību uzņēmumiem (t. i., EIG vai to investoriem, kuri ir iesaistīti SNL darbībās), kuri iegādājas kuģus, izmantojot nodokļu administrācijas iepriekš atļautos finanšu līzinga līgumus. |
| --- | --- |

(154)

Tāpēc Komisija uzskata, ka RIS 50. panta 3. punkts rada selektīvu priekšrocību uzņēmumiem (t. i., EIG vai to investoriem, kuri ir iesaistīti SNL darbībās), kuri iegādājas kuģus, izmantojot nodokļu administrācijas iepriekš atļautos finanšu līzinga līgumus.

5.3.2.6.   SNL kopumā radītā selektīvā priekšrocība. Priekšrocības saņēmēji

| (155) | SNL kopumā radīto ekonomisko priekšrocību summa veido priekšrocību, kuru EIG nebūtu saņēmusi, ja veiktu to pašu finansēšanas darbību, piemērojot tikai vispārējus pasākumus. Praksē šī priekšrocība atbilst to priekšrocību summai, kuras EIG iegūtu, piemērojot iepriekš minētos selektīvos pasākumus, proti:






  — | ietaupītie procenti par tām nodokļu maksājumu summām, kuras atliktas saskaņā ar priekšlaicīgu norakstīšanu (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts, kā arī RIS 49. pants), |
| --- | --- | --- |

(155)

SNL kopumā radīto ekonomisko priekšrocību summa veido priekšrocību, kuru EIG nebūtu saņēmusi, ja veiktu to pašu finansēšanas darbību, piemērojot tikai vispārējus pasākumus. Praksē šī priekšrocība atbilst to priekšrocību summai, kuras EIG iegūtu, piemērojot iepriekš minētos selektīvos pasākumus, proti:

—

ietaupītie procenti par tām nodokļu maksājumu summām, kuras atliktas saskaņā ar priekšlaicīgu norakstīšanu (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts, kā arī RIS 49. pants),

| — | nesamaksātās nodokļu summas vai par tām nodokļu summām ietaupītie procenti, kuras atliktas saskaņā ar TN shēmu (TRLIS 128. pants), ņemot vērā, ka EIG nebija tiesību uz TN shēmu, |
| --- | --- |

—

nesamaksātās nodokļu summas vai par tām nodokļu summām ietaupītie procenti, kuras atliktas saskaņā ar TN shēmu (TRLIS 128. pants), ņemot vērā, ka EIG nebija tiesību uz TN shēmu,

| — | nesamaksātās nodokļu summas par kapitāla pieaugumu, kas iegūts, pārdodot kuģi saskaņā ar RIS 50. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

—

nesamaksātās nodokļu summas par kapitāla pieaugumu, kas iegūts, pārdodot kuģi saskaņā ar RIS 50. panta 3. punktu.

| (156) | Aplūkojot SNL kopumā, priekšrocība ir selektīva, jo uz to attiecās diskrecionāras pilnvaras, kuras piešķirtas nodokļu administrācijai saistībā ar obligātu iepriekšēju atļaujas saņemšanas procedūru un priekšlaicīgai norakstīšanai piemērojamo nosacījumu neprecīzo formulējumu. Tā kā citi pasākumi, kurus piemēro tikai jūras transporta pasākumiem, kuri ir atbilstīgi saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm un jo īpaši TRLIS 50. panta 3. punktu, ir atkarīgi no minētās iepriekšējās atļaujas, visa SNL sistēma ir selektīva. Tāpēc nodokļu administrācijai būtu jāatļauj tikai tās SNL darbības, kuras paredzētas jūras kuģu finansēšanai (nozaru selektivitāte). Spānijas iesniegtie statistikas dati liecina, ka visas 273 SNL darbības, kuras bija notikušas līdz 2010. gada jūnijam, attiecas uz jūras kuģiem. |
| --- | --- |

(156)

Aplūkojot SNL kopumā, priekšrocība ir selektīva, jo uz to attiecās diskrecionāras pilnvaras, kuras piešķirtas nodokļu administrācijai saistībā ar obligātu iepriekšēju atļaujas saņemšanas procedūru un priekšlaicīgai norakstīšanai piemērojamo nosacījumu neprecīzo formulējumu. Tā kā citi pasākumi, kurus piemēro tikai jūras transporta pasākumiem, kuri ir atbilstīgi saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm un jo īpaši TRLIS 50. panta 3. punktu, ir atkarīgi no minētās iepriekšējās atļaujas, visa SNL sistēma ir selektīva. Tāpēc nodokļu administrācijai būtu jāatļauj tikai tās SNL darbības, kuras paredzētas jūras kuģu finansēšanai (nozaru selektivitāte). Spānijas iesniegtie statistikas dati liecina, ka visas 273 SNL darbības, kuras bija notikušas līdz 2010. gada jūnijam, attiecas uz jūras kuģiem.

| (157) | Šajā ziņā ar faktu, ka visām kuģniecības sabiedrībām, tostarp citās dalībvalstīs dibinātām sabiedrībām, ir iespēja piekļūt SNL finansēšanas darbībām, nevar grozīt secinājumu, ka shēma sniedz priekšrocības konkrētām darbībām, proti, jūras kuģu iegādei, izmantojot līzinga līgumus, īpaši ņemot vērā berbouta fraktēšanu un tālākpārdošanu. |
| --- | --- |

(157)

Šajā ziņā ar faktu, ka visām kuģniecības sabiedrībām, tostarp citās dalībvalstīs dibinātām sabiedrībām, ir iespēja piekļūt SNL finansēšanas darbībām, nevar grozīt secinājumu, ka shēma sniedz priekšrocības konkrētām darbībām, proti, jūras kuģu iegādei, izmantojot līzinga līgumus, īpaši ņemot vērā berbouta fraktēšanu un tālākpārdošanu.

| (158) | Eiropas kuģu būvētavas sūdzējās par vairākiem gadījumiem, kad tām nebija piekļuves Spānijas banku finansējumam, kas paredzēts SNL. |
| --- | --- |

(158)

Eiropas kuģu būvētavas sūdzējās par vairākiem gadījumiem, kad tām nebija piekļuves Spānijas banku finansējumam, kas paredzēts SNL.

| (159) | Lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija konstatēja, ka visi ar SNL saistītie kuģi, izņemot vienu kuģi, tika būvēti Spānijas kuģu būvētavās. Komisija pauda šaubas (89), ka šo iznākumu varētu pamatoti skaidrot tādu darbību kontekstā, kuras notikušas tikai ekonomikas dalībnieku brīvas izvēles rezultātā brīvā un konkurētspējīgā tirgū. |
| --- | --- |

(159)

Lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija konstatēja, ka visi ar SNL saistītie kuģi, izņemot vienu kuģi, tika būvēti Spānijas kuģu būvētavās. Komisija pauda šaubas (89), ka šo iznākumu varētu pamatoti skaidrot tādu darbību kontekstā, kuras notikušas tikai ekonomikas dalībnieku brīvas izvēles rezultātā brīvā un konkurētspējīgā tirgū.

| (160) | Tomēr, tā kā nav pierādījumu, ka tika noraidīti pieteikumi attiecībā uz tādu kuģu iegādi, kuri nav būvēti Spānijā, Komisija nevar konstatēt, ka SNL bija de facto paredzēta tikai Spānijas kuģu iegādei. Turklāt Komisija norāda, ka, atbildot uz iespējamā ieguldītāja 2008. gada 1. decembrī uzdoto jautājumu, Spānijas nodokļu administrācija ar saistošu paziņojumu skaidri apstiprināja, ka SNL piemēro kuģiem, kas ir būvēti citās ES dalībvalstīs (90). Šajā situācijā Komisija secina, ka SNL neietver ne papildu selektivitātes elementu, lai sniegtu priekšrocību Spānijas kuģu būvētavām, ne diskrimināciju, kuras pamatā ir kuģu būvētavas darbības vieta. |
| --- | --- |

(160)

Tomēr, tā kā nav pierādījumu, ka tika noraidīti pieteikumi attiecībā uz tādu kuģu iegādi, kuri nav būvēti Spānijā, Komisija nevar konstatēt, ka SNL bija de facto paredzēta tikai Spānijas kuģu iegādei. Turklāt Komisija norāda, ka, atbildot uz iespējamā ieguldītāja 2008. gada 1. decembrī uzdoto jautājumu, Spānijas nodokļu administrācija ar saistošu paziņojumu skaidri apstiprināja, ka SNL piemēro kuģiem, kas ir būvēti citās ES dalībvalstīs (90). Šajā situācijā Komisija secina, ka SNL neietver ne papildu selektivitātes elementu, lai sniegtu priekšrocību Spānijas kuģu būvētavām, ne diskrimināciju, kuras pamatā ir kuģu būvētavas darbības vieta.

| (161) | Komisija uzskata, ka priekšrocība tiek piešķirta EIG un (saskaņā ar pārredzamību) tās ieguldītājiem. EIG ir juridiska persona, kas piemēro visus nodokļu pasākumus un vajadzības gadījumā iesniedz pieprasījumus nodokļu administrācijai atļauju saņemšanai. Piemēram, netiek apstrīdēts, ka EIG vārdā tika iesniegti pieprasījumi par priekšlaicīgas norakstīšanas vai TN piemērošanu. No nodokļu perspektīvas EIG ir nodokļu ziņā pārredzama struktūra un tās ar nodokli apliekamie ieņēmumi vai attaisnotie izdevumi tiek automātiski nodoti ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(161)

Komisija uzskata, ka priekšrocība tiek piešķirta EIG un (saskaņā ar pārredzamību) tās ieguldītājiem. EIG ir juridiska persona, kas piemēro visus nodokļu pasākumus un vajadzības gadījumā iesniedz pieprasījumus nodokļu administrācijai atļauju saņemšanai. Piemēram, netiek apstrīdēts, ka EIG vārdā tika iesniegti pieprasījumi par priekšlaicīgas norakstīšanas vai TN piemērošanu. No nodokļu perspektīvas EIG ir nodokļu ziņā pārredzama struktūra un tās ar nodokli apliekamie ieņēmumi vai attaisnotie izdevumi tiek automātiski nodoti ieguldītājiem.

| (162) | No ekonomikas viedokļa SNL darbības laikā ievērojama EIG saņemtās nodokļu priekšrocības daļa tiek nodota kuģniecības sabiedrībai, izmantojot cenu atlaidi. Pielikumos, kas pievienoti dažiem dokumentiem, kurus EIG iesniedz, pieprasot iepriekšēju atļauju priekšlaicīgai norakstīšanai (sk. 168. apsvērumu turpmāk) var gūt apstiprinājumu, ka SNL darbībās iesaistītie uzņēmēji uzskata, ka darbības rezultātā saņemtās nodokļu priekšrocības tiek sadalītas starp ekonomisko interešu grupām vai to ieguldītājiem un kuģniecības uzņēmumiem. Taču jautājums par šīs priekšrocības attiecināmību uz valsti tiks aplūkots nākamajā iedaļā. |
| --- | --- |

(162)

No ekonomikas viedokļa SNL darbības laikā ievērojama EIG saņemtās nodokļu priekšrocības daļa tiek nodota kuģniecības sabiedrībai, izmantojot cenu atlaidi. Pielikumos, kas pievienoti dažiem dokumentiem, kurus EIG iesniedz, pieprasot iepriekšēju atļauju priekšlaicīgai norakstīšanai (sk. 168. apsvērumu turpmāk) var gūt apstiprinājumu, ka SNL darbībās iesaistītie uzņēmēji uzskata, ka darbības rezultātā saņemtās nodokļu priekšrocības tiek sadalītas starp ekonomisko interešu grupām vai to ieguldītājiem un kuģniecības uzņēmumiem. Taču jautājums par šīs priekšrocības attiecināmību uz valsti tiks aplūkots nākamajā iedaļā.

| (163) | Lai gan citi SNL darījumu dalībnieki, piemēram, kuģu būvētavas, līzinga sabiedrības un citi starpnieki, gūst labumu no šīs priekšrocības netiešas ietekmes, Komisija uzskata, ka sākotnēji EIG un tās ieguldītāju saņemtā priekšrocība tiem netiek nodota. |
| --- | --- |

(163)

Lai gan citi SNL darījumu dalībnieki, piemēram, kuģu būvētavas, līzinga sabiedrības un citi starpnieki, gūst labumu no šīs priekšrocības netiešas ietekmes, Komisija uzskata, ka sākotnēji EIG un tās ieguldītāju saņemtā priekšrocība tiem netiek nodota.

5.3.3.   Valsts resursu nodošana un attiecināmība uz valsti

Valsts resursi

| (164) | Iepriekš 2., 4. un 5. pasākumā minētās selektīvās priekšrocības ekonomisko interešu grupām un to biedriem (sk. 5.3.2.2., 5.3.2.4. un 5.3.2.5. iedaļu) rodas nodokļu tiesību aktu noteikumu piemērošanas rezultātā. |
| --- | --- |

(164)

Iepriekš 2., 4. un 5. pasākumā minētās selektīvās priekšrocības ekonomisko interešu grupām un to biedriem (sk. 5.3.2.2., 5.3.2.4. un 5.3.2.5. iedaļu) rodas nodokļu tiesību aktu noteikumu piemērošanas rezultātā.

| (165) | Izmantojot valsts resursus katram no SNL darījumiem, netiek saņemti procenti, jo nodokļu maksājumi tiek atlikti, izmantojot nomāto aktīvu priekšlaicīgu norakstīšanu, netiek iegūti nodokļi, jo EIG nesamaksā slēpto nodokļu parādu, pārejot no parastas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas uz TN shēmu, un netiek iegūti nodokļi, jo kapitāla pieaugums, ko saņem, ja kuģa īpašumtiesības nodod kuģniecības sabiedrībai, netiek aplikts ar nodokli. SNL sistēma kopumā rada nepārprotamus nodokļu ieņēmumu zaudējumus, kas ir vienādi ar fiskālo izdevumu un neiekasēto procentu veidā iztērētajiem valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(165)

Izmantojot valsts resursus katram no SNL darījumiem, netiek saņemti procenti, jo nodokļu maksājumi tiek atlikti, izmantojot nomāto aktīvu priekšlaicīgu norakstīšanu, netiek iegūti nodokļi, jo EIG nesamaksā slēpto nodokļu parādu, pārejot no parastas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas uz TN shēmu, un netiek iegūti nodokļi, jo kapitāla pieaugums, ko saņem, ja kuģa īpašumtiesības nodod kuģniecības sabiedrībai, netiek aplikts ar nodokli. SNL sistēma kopumā rada nepārprotamus nodokļu ieņēmumu zaudējumus, kas ir vienādi ar fiskālo izdevumu un neiekasēto procentu veidā iztērētajiem valsts līdzekļiem.

| (166) | SNL darbību kontekstā sākotnēji valsts nodod savus resursus EIG, finansējot selektīvās priekšrocības. Tad EIG, izmantojot pārredzamību nodokļu ziņā, nodod valsts resursus saviem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(166)

SNL darbību kontekstā sākotnēji valsts nodod savus resursus EIG, finansējot selektīvās priekšrocības. Tad EIG, izmantojot pārredzamību nodokļu ziņā, nodod valsts resursus saviem ieguldītājiem.

Attiecināmība

| (167) | Attiecīgie pasākumi izriet no Spānijas nodokļu tiesību aktiem un Spānijas nodokļu administrācijas piešķirtajām atļaujām gan attiecībā uz priekšlaicīgas norakstīšanas, gan TN shēmas izmantošanu. Šīs atļaujas tika piešķirtas tādu individuālu pasākumu piemērošanai kā EIG nomātā kuģa priekšlaicīga (paātrināta) norakstīšana vai EIG pāreja uz TN. Turklāt, pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegtajiem piemēriem, atļauju saņemšanas process bija jāiziet obligāti, lai nonāktu pie finansēšanas darbībām. |
| --- | --- |

(167)

Attiecīgie pasākumi izriet no Spānijas nodokļu tiesību aktiem un Spānijas nodokļu administrācijas piešķirtajām atļaujām gan attiecībā uz priekšlaicīgas norakstīšanas, gan TN shēmas izmantošanu. Šīs atļaujas tika piešķirtas tādu individuālu pasākumu piemērošanai kā EIG nomātā kuģa priekšlaicīga (paātrināta) norakstīšana vai EIG pāreja uz TN. Turklāt, pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegtajiem piemēriem, atļauju saņemšanas process bija jāiziet obligāti, lai nonāktu pie finansēšanas darbībām.

| (168) | Saskaņā ar sūdzību iesniedzēju sniegto informāciju nodokļu administrācijai būtu jāpārbauda nodokļu ieguvuma sadalījumā starp kuģniecības sabiedrību, no vienas puses, un ieguldītājiem, no otras puses, un attiecīgā gadījumā būtu jāiejaucas. Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegtajiem piemēriem, šķiet, ka nodokļu administrācijai iesniegtie pieprasījumi priekšlaicīgas norakstīšanas atļauju saņemšanai vispārīgi ietver SNL struktūras radītās vispārējās nodokļu priekšrocības aprēķinu un informāciju, kā šī nodokļu priekšrocība tiek sadalīta starp kuģniecības sabiedrību un EIG ieguldītājiem, vai jebkurā gadījumā ietver vajadzīgos elementus šāda aprēķina veikšanai. |
| --- | --- |

(168)

Saskaņā ar sūdzību iesniedzēju sniegto informāciju nodokļu administrācijai būtu jāpārbauda nodokļu ieguvuma sadalījumā starp kuģniecības sabiedrību, no vienas puses, un ieguldītājiem, no otras puses, un attiecīgā gadījumā būtu jāiejaucas. Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegtajiem piemēriem, šķiet, ka nodokļu administrācijai iesniegtie pieprasījumi priekšlaicīgas norakstīšanas atļauju saņemšanai vispārīgi ietver SNL struktūras radītās vispārējās nodokļu priekšrocības aprēķinu un informāciju, kā šī nodokļu priekšrocība tiek sadalīta starp kuģniecības sabiedrību un EIG ieguldītājiem, vai jebkurā gadījumā ietver vajadzīgos elementus šāda aprēķina veikšanai.

| (169) | Tomēr visas ekonomiskās sekas, kas rodas, piešķirot ekonomisko interešu grupām nodokļu priekšrocības, ir starp privātām struktūrām veiktu tiesisko darījumu kombinēšanas rezultāts. Saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem uz ekonomisko interešu grupām nav attiecināms pienākums nodot daļu no nodokļu priekšrocības kuģniecības sabiedrībām un vēl mazāk – kuģu būvētavām vai starpniekiem. Taisnība, ka nodokļu administrācijai ir plaša rīcības brīvība un šajā kontekstā tā novērtē visa darījuma ekonomisko ietekmi, bet ar to nav pietiekami, lai konstatētu, ka tieši Spānijas iestādes lemj par priekšrocības daļas nodošanu kuģniecības sabiedrībām vai par nodošanai paredzēto summu. Šī situācija atšķiras no situācijām, kas tika pārbaudītas saistībā ar Lēmumu par Air Caraïbes vai Lēmumu par Francijas GIE Fiscaux, kurās bija paredzēts, ka ieguldītājiem ir juridisks pienākums nodot vismaz 60 % vai divas trešdaļas no priekšrocības lietotājiem, un Francijas iestādes pārbaudīja, vai katrā darījumā tiek ievērota šī prasība. |
| --- | --- |

(169)

Tomēr visas ekonomiskās sekas, kas rodas, piešķirot ekonomisko interešu grupām nodokļu priekšrocības, ir starp privātām struktūrām veiktu tiesisko darījumu kombinēšanas rezultāts. Saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem uz ekonomisko interešu grupām nav attiecināms pienākums nodot daļu no nodokļu priekšrocības kuģniecības sabiedrībām un vēl mazāk – kuģu būvētavām vai starpniekiem. Taisnība, ka nodokļu administrācijai ir plaša rīcības brīvība un šajā kontekstā tā novērtē visa darījuma ekonomisko ietekmi, bet ar to nav pietiekami, lai konstatētu, ka tieši Spānijas iestādes lemj par priekšrocības daļas nodošanu kuģniecības sabiedrībām vai par nodošanai paredzēto summu. Šī situācija atšķiras no situācijām, kas tika pārbaudītas saistībā ar Lēmumu par Air Caraïbes vai Lēmumu par Francijas GIE Fiscaux, kurās bija paredzēts, ka ieguldītājiem ir juridisks pienākums nodot vismaz 60 % vai divas trešdaļas no priekšrocības lietotājiem, un Francijas iestādes pārbaudīja, vai katrā darījumā tiek ievērota šī prasība.

| (170) | Tādējādi selektīvās priekšrocības tika piešķirtas, izmantojot valsts resursus. Tās ir skaidri attiecināmas uz Spānijas valsti, jo dod labumu ekonomisko interešu grupām un to ieguldītājiem. Tomēr tas neattiecas uz priekšrocībām, kuras saņēma kuģniecības sabiedrības, un a fortiori netiešajām priekšrocībām, kuras guva kuģu būvētavas un starpnieki. |
| --- | --- |

(170)

Tādējādi selektīvās priekšrocības tika piešķirtas, izmantojot valsts resursus. Tās ir skaidri attiecināmas uz Spānijas valsti, jo dod labumu ekonomisko interešu grupām un to ieguldītājiem. Tomēr tas neattiecas uz priekšrocībām, kuras saņēma kuģniecības sabiedrības, un a fortiori netiešajām priekšrocībām, kuras guva kuģu būvētavas un starpnieki.

5.3.4.   Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

| (171) | Visbeidzot, šī priekšrocība draud izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē ES iekšējā tirgū, var uzskatīt, ka minētais atbalsts ietekmē šos uzņēmumus (91). Pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei (92) un tirdzniecībai starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(171)

Visbeidzot, šī priekšrocība draud izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē ES iekšējā tirgū, var uzskatīt, ka minētais atbalsts ietekmē šos uzņēmumus (91). Pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei (92) un tirdzniecībai starp dalībvalstīm.

| (172) | Šajā gadījumā ieguldītāji, t. i., ekonomisko interešu grupu biedri, aktīvi darbojas dažādās ekonomikas nozarēs, īpaši nozarēs, kuras ir atvērtas ES iekšējam tirgum. Turklāt, izmantojot SNL darbības, tie ar ekonomisko interešu grupu palīdzību aktīvi nodarbojas ar berbouta fraktēšanu un jūras kuģu iegādi un pārdošanu saistītos tirgos, kuri ir atvērti ES iekšējai tirdzniecībai. SNL sniegtās priekšrocības stiprina to stāvokli attiecīgajos tirgos, tādējādi izkropļojot vai draudot izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(172)

Šajā gadījumā ieguldītāji, t. i., ekonomisko interešu grupu biedri, aktīvi darbojas dažādās ekonomikas nozarēs, īpaši nozarēs, kuras ir atvērtas ES iekšējam tirgum. Turklāt, izmantojot SNL darbības, tie ar ekonomisko interešu grupu palīdzību aktīvi nodarbojas ar berbouta fraktēšanu un jūras kuģu iegādi un pārdošanu saistītos tirgos, kuri ir atvērti ES iekšējai tirdzniecībai. SNL sniegtās priekšrocības stiprina to stāvokli attiecīgajos tirgos, tādējādi izkropļojot vai draudot izkropļot konkurenci.

| (173) | Tāpēc ekonomisko interešu grupu un to ieguldītāju, kuri gūst labumu no pārbaudāmajiem pasākumiem, saņemtās ekonomiskās priekšrocības var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(173)

Tāpēc ekonomisko interešu grupu un to ieguldītāju, kuri gūst labumu no pārbaudāmajiem pasākumiem, saņemtās ekonomiskās priekšrocības var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

5.4.   ESOŠS VAI NELIKUMĪGS ATBALSTS

| (174) | Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punktā (93) paredzētas dažādas situācijas, kurās atbalstu uzskata par pastāvošu atbalstu. Saskaņā ar šajā lietā saņemtajiem iesniegumiem pastāvošais (esošais) atbalsts būtu i) atbalsts, kas pastāvēja pirms Līguma stāšanās spēkā Spānijā, vai ii) atbalsts, kuru Komisija ir iepriekš apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(174)

Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punktā (93) paredzētas dažādas situācijas, kurās atbalstu uzskata par pastāvošu atbalstu. Saskaņā ar šajā lietā saņemtajiem iesniegumiem pastāvošais (esošais) atbalsts būtu i) atbalsts, kas pastāvēja pirms Līguma stāšanās spēkā Spānijā, vai ii) atbalsts, kuru Komisija ir iepriekš apstiprinājusi.

Tonnāžas nodoklis veido esošu atbalstu, bet tā piemērošana ieņēmumiem, kas saņemti no berbouta fraktēšanas, veido jaunu atbalstu

| (175) | No pakalpojumiem, kuri kvalificējami kā valsts atbalsts (94), Komisija uzskata, ka tikai TN sistēmas tiesību normas (TRLIS 124.–128. pants, 4. pasākums) veido esoša valsts atbalsta shēmu, jo Komisija to apstiprināja 2002. gadā. |
| --- | --- |

(175)

No pakalpojumiem, kuri kvalificējami kā valsts atbalsts (94), Komisija uzskata, ka tikai TN sistēmas tiesību normas (TRLIS 124.–128. pants, 4. pasākums) veido esoša valsts atbalsta shēmu, jo Komisija to apstiprināja 2002. gadā.

| (176) | Tomēr Komisija uzskata, ka nodokļu līzinga darbībās iesaistītās ekonomisko interešu grupas neatbilst visiem nosacījumiem, lai tām būtu tiesības uz Spānijas TN. |
| --- | --- |

(176)

Tomēr Komisija uzskata, ka nodokļu līzinga darbībās iesaistītās ekonomisko interešu grupas neatbilst visiem nosacījumiem, lai tām būtu tiesības uz Spānijas TN.

| (177) | Komisija apstiprināja Spānijas TN kā saderīgu atbalstu, pamatojoties uz Jūras transporta pamatnostādnēm, kuras piemēro tikai uzņēmumiem, kas patiešām veic jūras transporta darbības (95) vai nu ar saviem vai fraktētiem kuģiem. Izņēmuma veidā TN var piemērot darbībām, kuras pamatnostādnēs tiek uzskatītas par palīgdarbībām vai jūras transportam pielīdzināmām darbībām. Piemēram, noteiktā situācijā atbalstam drīkst kvalificēties kuģa pārvaldības, bagarēšanas vai buksēšanas (vilkšanas) darbības (96). Pretēji tam, tikai kuģa īpašumtiesības, kuģa iegādi, izmantojot finanšu līzingu, vai tā īrēšanu vai nodošanu fraktēšanai trešām personām, neuzņemoties visu atbildību par kuģa darbību, nevar uzskatīt par darbībām, kas ir attiecīgi kvalificējamas. TN sistēmas atbalsta saņēmējam acīmredzami jābūt uzņēmējam, kurš ar kvalificēšanai atbilstošu kuģi veic kvalificēšanai atbilstošu transporta darbību. |
| --- | --- |

(177)

Komisija apstiprināja Spānijas TN kā saderīgu atbalstu, pamatojoties uz Jūras transporta pamatnostādnēm, kuras piemēro tikai uzņēmumiem, kas patiešām veic jūras transporta darbības (95) vai nu ar saviem vai fraktētiem kuģiem. Izņēmuma veidā TN var piemērot darbībām, kuras pamatnostādnēs tiek uzskatītas par palīgdarbībām vai jūras transportam pielīdzināmām darbībām. Piemēram, noteiktā situācijā atbalstam drīkst kvalificēties kuģa pārvaldības, bagarēšanas vai buksēšanas (vilkšanas) darbības (96). Pretēji tam, tikai kuģa īpašumtiesības, kuģa iegādi, izmantojot finanšu līzingu, vai tā īrēšanu vai nodošanu fraktēšanai trešām personām, neuzņemoties visu atbildību par kuģa darbību, nevar uzskatīt par darbībām, kas ir attiecīgi kvalificējamas. TN sistēmas atbalsta saņēmējam acīmredzami jābūt uzņēmējam, kurš ar kvalificēšanai atbilstošu kuģi veic kvalificēšanai atbilstošu transporta darbību.

| (178) | Taisnība, ka izņēmuma veidā Komisija kā daļu no noteiktām paziņotām TN shēmām iepriekš ir atļāvusi veikt berbouta fraktēšanas darbības, paredzot tās uz laiku un noteiktā situācijā saistībā ar kapacitātes pārpalikumu (97). Šādos apstākļos attiecīgo uzņēmumu pamatdarbība joprojām ir saistīta ar jūras transportu un ieņēmumus no berbouta fraktēšanas darbībām var uzskatīt par ieņēmumiem no palīgdarbības. Šī pielaide pilnībā atbilst Jūras transporta pamatnostādņu mērķiem: “saglabāt un uzlabot prasmes jūrniecības jomā, kā arī nodrošināt Eiropas jūrniekiem darbavietas un sekmēt to izveidi” un “veicināt dalībvalstīs reģistrēto jūrniecības nozaru kopu stiprināšanu, saglabājot vispārēju flotes konkurētspēju pasaules tirgos” (98) |
| --- | --- |

(178)

Taisnība, ka izņēmuma veidā Komisija kā daļu no noteiktām paziņotām TN shēmām iepriekš ir atļāvusi veikt berbouta fraktēšanas darbības, paredzot tās uz laiku un noteiktā situācijā saistībā ar kapacitātes pārpalikumu (97). Šādos apstākļos attiecīgo uzņēmumu pamatdarbība joprojām ir saistīta ar jūras transportu un ieņēmumus no berbouta fraktēšanas darbībām var uzskatīt par ieņēmumiem no palīgdarbības. Šī pielaide pilnībā atbilst Jūras transporta pamatnostādņu mērķiem: “saglabāt un uzlabot prasmes jūrniecības jomā, kā arī nodrošināt Eiropas jūrniekiem darbavietas un sekmēt to izveidi” un “veicināt dalībvalstīs reģistrēto jūrniecības nozaru kopu stiprināšanu, saglabājot vispārēju flotes konkurētspēju pasaules tirgos” (98)

| (179) | Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm Komisijas 2002. gada 27. februāra Lēmumā C(2002) 582 (galīgā redakcija), ar ko tika dota atļauja Spānijas TN sistēmai, skaidri norādīts, ka tikai jūras transports kvalificējas TN (99). Konkrēti, 2.4. iedaļā “Saņēmēji” paredzēts, ka: “Tonnāžas nodokļa shēmas saņēmēji var būt saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrētas jūrniecības sabiedrības, kuru darbība ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu” (mūsu izcēlums), un 2.5. iedaļā “Darbības/kuģi, kas kvalificējas” paredzēts, ka: “Tonnāžas nodokļa shēma attiecas tikai uz ienākumiem no jūras kuģiem, kurus izmanto jūras transporta darbībām. Darbības, kas kvalificējas, paredzētas, lai iekļautu tikai jūras transportu” (mūsu izcēlums). |
| --- | --- |

(179)

Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm Komisijas 2002. gada 27. februāra Lēmumā C(2002) 582 (galīgā redakcija), ar ko tika dota atļauja Spānijas TN sistēmai, skaidri norādīts, ka tikai jūras transports kvalificējas TN (99). Konkrēti, 2.4. iedaļā “Saņēmēji” paredzēts, ka: “Tonnāžas nodokļa shēmas saņēmēji var būt saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrētas jūrniecības sabiedrības, kuru darbība ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu” (mūsu izcēlums), un 2.5. iedaļā “Darbības/kuģi, kas kvalificējas” paredzēts, ka: “Tonnāžas nodokļa shēma attiecas tikai uz ienākumiem no jūras kuģiem, kurus izmanto jūras transporta darbībām. Darbības, kas kvalificējas, paredzētas, lai iekļautu tikai jūras transportu” (mūsu izcēlums).

| (180) | No Komisijas 2002. gada lēmuma, kura pamatā ir Jūras transporta pamatnostādnes, formulējuma izriet, ka uzņēmumi, kuri saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem ir atzīti par kuģu īpašniekiem, drīkst gūt labumu no TN sistēmas, ja tie veic jūras transporta darbības, kas kvalificējas, nepārsniedzot to robežas. |
| --- | --- |

(180)

No Komisijas 2002. gada lēmuma, kura pamatā ir Jūras transporta pamatnostādnes, formulējuma izriet, ka uzņēmumi, kuri saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem ir atzīti par kuģu īpašniekiem, drīkst gūt labumu no TN sistēmas, ja tie veic jūras transporta darbības, kas kvalificējas, nepārsniedzot to robežas.

| (181) | Komisija uzskata, ka SNL darbībās iesaistīto ekonomisko interešu grupu veiktās darbības nevar uzskatīt par transporta darbībām. EIG, pārejot uz TN sistēmu, nomā vienu kuģi no līzinga sabiedrības un nodod to fraktēšanai uz berbouta līguma pamata trešās personas kuģa īpašniekam. Ja trešās personas kuģa īpašnieks izmanto kuģi, lai sniegtu jūras transporta pakalpojumus, tam ir tiesības uz TN. Taču EIG tikai nodod kuģi trešās personas kuģniecības sabiedrības rīcībā, kura to izmanto. Tāpēc EIG ir starpnieks, kas sniedz īres vai nomas pakalpojumus, bet ne transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(181)

Komisija uzskata, ka SNL darbībās iesaistīto ekonomisko interešu grupu veiktās darbības nevar uzskatīt par transporta darbībām. EIG, pārejot uz TN sistēmu, nomā vienu kuģi no līzinga sabiedrības un nodod to fraktēšanai uz berbouta līguma pamata trešās personas kuģa īpašniekam. Ja trešās personas kuģa īpašnieks izmanto kuģi, lai sniegtu jūras transporta pakalpojumus, tam ir tiesības uz TN. Taču EIG tikai nodod kuģi trešās personas kuģniecības sabiedrības rīcībā, kura to izmanto. Tāpēc EIG ir starpnieks, kas sniedz īres vai nomas pakalpojumus, bet ne transporta pakalpojumus.

| (182) | Parasti SNL darbībās iesaistītā EIG nodod fraktēšanai kuģi, kurš tai pieder vai kuru tā nomā, un kurš veido visu tās floti. Šādā situācijā EIG neuzņemas nekādu risku vai atbildību par kuģa apkalpi, tehnisko vai pat komerciālo pārvaldību. Tā ir tīra starpniecība, un ieņēmumus no nodošanas berbouta fraktēšanai nevar uzskatīt par ieņēmumiem no jūras transporta palīgdarbībām. |
| --- | --- |

(182)

Parasti SNL darbībās iesaistītā EIG nodod fraktēšanai kuģi, kurš tai pieder vai kuru tā nomā, un kurš veido visu tās floti. Šādā situācijā EIG neuzņemas nekādu risku vai atbildību par kuģa apkalpi, tehnisko vai pat komerciālo pārvaldību. Tā ir tīra starpniecība, un ieņēmumus no nodošanas berbouta fraktēšanai nevar uzskatīt par ieņēmumiem no jūras transporta palīgdarbībām.

| (183) | Turklāt ekonomisko interešu grupas paliek TN sistēmā tikai neilgu laiku, t. i., divas nedēļas, kas vajadzīgas, lai īstenotu līzinga līguma iespēju, un kas nepieciešamas kuģa īpašniekam, lai īstenotu ar fraktēšanas līgumu saistīto iespēju. Šķiet, ka šāda veida darbību atļaušana saskaņā ar TN sistēmu ilgtermiņā nepalielina zem EEZ valstu karoga pārvadāto vai EEZ valstu kontrolēto tonnāžu. Šķiet, ka šā paša iemesla dēļ SNL darbībās iesaistītās ekonomisko interešu grupas neveicina mērķa “saglabāt ... prasmes jūrniecības jomā, kā arī nodrošināt Eiropas jūrniekiem darbavietas ...” vai “veicināt ... jūrniecības nozaru kopu stiprināšanu” izpildi. |
| --- | --- |

(183)

Turklāt ekonomisko interešu grupas paliek TN sistēmā tikai neilgu laiku, t. i., divas nedēļas, kas vajadzīgas, lai īstenotu līzinga līguma iespēju, un kas nepieciešamas kuģa īpašniekam, lai īstenotu ar fraktēšanas līgumu saistīto iespēju. Šķiet, ka šāda veida darbību atļaušana saskaņā ar TN sistēmu ilgtermiņā nepalielina zem EEZ valstu karoga pārvadāto vai EEZ valstu kontrolēto tonnāžu. Šķiet, ka šā paša iemesla dēļ SNL darbībās iesaistītās ekonomisko interešu grupas neveicina mērķa “saglabāt ... prasmes jūrniecības jomā, kā arī nodrošināt Eiropas jūrniekiem darbavietas ...” vai “veicināt ... jūrniecības nozaru kopu stiprināšanu” izpildi.

| (184) | Nobeigumā jāpiebilst, ka apstiprinājumā, kas izriet no 2002. gada lēmuma, nav paredzēts, ka par jūras transporta darbībām var uzskatīt tāda tipa uzņēmumu darbības, kādi ir SNL iesaistītās ekonomisko interešu grupas. |
| --- | --- |

(184)

Nobeigumā jāpiebilst, ka apstiprinājumā, kas izriet no 2002. gada lēmuma, nav paredzēts, ka par jūras transporta darbībām var uzskatīt tāda tipa uzņēmumu darbības, kādi ir SNL iesaistītās ekonomisko interešu grupas.

| (185) | Tāpēc Komisija uzskata, ka tādu uzņēmumu kā SNL darbībās (100) iesaistīto ekonomisko interešu grupu ietveršana TN shēmā izraisa jauna atbalsta piešķiršanu, vai nu aprēķinot ar nodokli apliekamos ieņēmumus kā kuģu tonnāžas funkciju, vai piedāvājot iespēju atlikt slēpto nodokļu parādu nomaksu līdz brīdim, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(185)

Tāpēc Komisija uzskata, ka tādu uzņēmumu kā SNL darbībās (100) iesaistīto ekonomisko interešu grupu ietveršana TN shēmā izraisa jauna atbalsta piešķiršanu, vai nu aprēķinot ar nodokli apliekamos ieņēmumus kā kuģu tonnāžas funkciju, vai piedāvājot iespēju atlikt slēpto nodokļu parādu nomaksu līdz brīdim, kad kuģis tiek pārdots vai demontēts saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punktu.

Citi pasākumi, kuri veido jaunu atbalstu

| (186) | Nomātu aktīvu priekšlaicīga norakstīšana (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants, 2. pasākums) nav esošais atbalsts, jo to ieviesa 2002. gadā, t. i., pēc tam, kad Spānija 1986. gadā pievienojās ES, un par to nekad nav paziņots Komisijai un tam nav saņemts Komisijas apstiprinājums. Turklāt šā pasākuma ietekmi var skaidri nodalīt no paātrinātas norakstīšanas ietekmes. Šis pasākums veido nelikumīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(186)

Nomātu aktīvu priekšlaicīga norakstīšana (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants, 2. pasākums) nav esošais atbalsts, jo to ieviesa 2002. gadā, t. i., pēc tam, kad Spānija 1986. gadā pievienojās ES, un par to nekad nav paziņots Komisijai un tam nav saņemts Komisijas apstiprinājums. Turklāt šā pasākuma ietekmi var skaidri nodalīt no paātrinātas norakstīšanas ietekmes. Šis pasākums veido nelikumīgu atbalstu.

| (187) | Līdzīgi, RIS 50. panta 3. punkts, kurā atļauts to kuģu kapitāla pieauguma atbrīvojums, kas iegādāti, izmantojot iepriekš atļautus līzinga līgumus (5. pasākums), stājās spēkā 2002. gadā bez iepriekšēja paziņojuma Komisijai vai no tās saņemta apstiprinājuma. |
| --- | --- |

(187)

Līdzīgi, RIS 50. panta 3. punkts, kurā atļauts to kuģu kapitāla pieauguma atbrīvojums, kas iegādāti, izmantojot iepriekš atļautus līzinga līgumus (5. pasākums), stājās spēkā 2002. gadā bez iepriekšēja paziņojuma Komisijai vai no tās saņemta apstiprinājuma.

| (188) | Komisija uzskata, ka 2002. gadā piešķirtais apstiprinājums un jo īpaši RIS 50. panta 3. punkts neietver īstenošanas pasākumus, jo tajā paredzēts izņēmums attiecībā uz nošķiršanas noteikumiem, ko piemēro izmantotiem kuģiem saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punktu, un tas nozīmē papildu priekšrocību. Par šo izņēmumu būtu bijis jāpaziņo kopā ar tām tiesību normām, kuras Komisija apstiprināja, bet tas netika izdarīts. |
| --- | --- |

(188)

Komisija uzskata, ka 2002. gadā piešķirtais apstiprinājums un jo īpaši RIS 50. panta 3. punkts neietver īstenošanas pasākumus, jo tajā paredzēts izņēmums attiecībā uz nošķiršanas noteikumiem, ko piemēro izmantotiem kuģiem saskaņā ar TRLIS 125. panta 2. punktu, un tas nozīmē papildu priekšrocību. Par šo izņēmumu būtu bijis jāpaziņo kopā ar tām tiesību normām, kuras Komisija apstiprināja, bet tas netika izdarīts.

| (189) | Šķiet, ka TRLIS 125. panta 2. punkta piemērošanai nav vajadzīga papildu definīcija vai skaidrojums. Parastos apstākļos tas noteiktu, ka ar nodokli tiek aplikts kapitāla pieaugums, kuru iznomātājs saņēmis par kuģa nodošanu nomniekam (kuģniecības sabiedrībai). Ja Spānija uzskatītu, ka skaidrojums ir nepieciešams, tad tas būtu bijis jāsniedz paziņojuma veidā. |
| --- | --- |

(189)

Šķiet, ka TRLIS 125. panta 2. punkta piemērošanai nav vajadzīga papildu definīcija vai skaidrojums. Parastos apstākļos tas noteiktu, ka ar nodokli tiek aplikts kapitāla pieaugums, kuru iznomātājs saņēmis par kuģa nodošanu nomniekam (kuģniecības sabiedrībai). Ja Spānija uzskatītu, ka skaidrojums ir nepieciešams, tad tas būtu bijis jāsniedz paziņojuma veidā.

| (190) | Tāpēc īstenošanas pasākumi un īpaši RIS 50. panta 3. punkts arī veido nelikumīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(190)

Tāpēc īstenošanas pasākumi un īpaši RIS 50. panta 3. punkts arī veido nelikumīgu atbalstu.

5.5.   SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

| (191) | Komisija secina, ka valsts atbalstu atsevišķi un SNL kontekstā veido šādi pasākumi:






  — | to aktīvu priekšlaicīga norakstīšana, kuri iegādāti, izmantojot finanšu līzinga līgumu (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants), |
| --- | --- | --- |

(191)

Komisija secina, ka valsts atbalstu atsevišķi un SNL kontekstā veido šādi pasākumi:

—

to aktīvu priekšlaicīga norakstīšana, kuri iegādāti, izmantojot finanšu līzinga līgumu (TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants),

| — | tiesības piemērot TN shēmu berbouta fraktēšanas darbībām, |
| --- | --- |

—

tiesības piemērot TN shēmu berbouta fraktēšanas darbībām,

| — | RIS 50. panta 3. punkts. |
| --- | --- |

—

RIS 50. panta 3. punkts.

| (192) | Principā LESD 107. panta 1. punktā definētais valsts atbalsts ir aizliegts. Tomēr 107. panta 2. punktā paredzēts, ka daži atbalsta veidi ir saderīgi, un 107. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija var noteikt, ka daži atbalsta veidi vai atbalsts dažiem saņēmējiem ir saderīgs. Atkarībā no saņēmēju kategorijas varētu piemērot tādus īpašus noteikumus kā Jūras transporta pamatnostādnes (101) vai Kuģubūves nostādnes (102). |
| --- | --- |

(192)

Principā LESD 107. panta 1. punktā definētais valsts atbalsts ir aizliegts. Tomēr 107. panta 2. punktā paredzēts, ka daži atbalsta veidi ir saderīgi, un 107. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija var noteikt, ka daži atbalsta veidi vai atbalsts dažiem saņēmējiem ir saderīgs. Atkarībā no saņēmēju kategorijas varētu piemērot tādus īpašus noteikumus kā Jūras transporta pamatnostādnes (101) vai Kuģubūves nostādnes (102).

| (193) | Ne Spānijas iestādes, ne trešās personas, kas šajā lēmumā noteiktas kā atbalsta saņēmējas, nav ierosinājušas piemērot citu LESD 107. panta 2. un 3. punkta noteikumu vai citas valsts atbalsta nostādnes, kas pieņemtas, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(193)

Ne Spānijas iestādes, ne trešās personas, kas šajā lēmumā noteiktas kā atbalsta saņēmējas, nav ierosinājušas piemērot citu LESD 107. panta 2. un 3. punkta noteikumu vai citas valsts atbalsta nostādnes, kas pieņemtas, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

5.5.1.   Jūras transporta pamatnostādņu piemērošana

No kuģu nodošanas berbouta fraktēšanai gūto ieņēmumu atbilstība TN

| (194) | Kā norādīts 71. apsvērumā iepriekš, Spānijas iestādes un dažas trešās personas uzskata, ka nodošana fraktēšanai ir ietverta 2002. gada lēmumā, ar ko tika dota atļauja Spānijas TN shēmai, jo tā attiecas uz darbībām ar īpašumā esošiem un nofraktētiem kuģiem. |
| --- | --- |

(194)

Kā norādīts 71. apsvērumā iepriekš, Spānijas iestādes un dažas trešās personas uzskata, ka nodošana fraktēšanai ir ietverta 2002. gada lēmumā, ar ko tika dota atļauja Spānijas TN shēmai, jo tā attiecas uz darbībām ar īpašumā esošiem un nofraktētiem kuģiem.

| (195) | Komisija nepiekrīt šai 2002. gada lēmuma interpretācijai. Gan Jūras transporta pamatnostādnēs, gan 2002. gada lēmumā skaidri norādīts, ka TN jāpiemēro tikai jūras transporta darbībām (103). Parasti ieņēmumus no citām darbībām, kas neskar transportu, pat tad, ja tās veic jūras transporta uzņēmums, nevar aplikt ar nodokļiem saskaņā ar TN sistēmu (104), ja vien nav noteikts skaidrs izņēmums un iestājušies konkrēti apstākļi (palīgdarbības, bagarēšana, buksēšana). |
| --- | --- |

(195)

Komisija nepiekrīt šai 2002. gada lēmuma interpretācijai. Gan Jūras transporta pamatnostādnēs, gan 2002. gada lēmumā skaidri norādīts, ka TN jāpiemēro tikai jūras transporta darbībām (103). Parasti ieņēmumus no citām darbībām, kas neskar transportu, pat tad, ja tās veic jūras transporta uzņēmums, nevar aplikt ar nodokļiem saskaņā ar TN sistēmu (104), ja vien nav noteikts skaidrs izņēmums un iestājušies konkrēti apstākļi (palīgdarbības, bagarēšana, buksēšana).

| (196) | Šajā kontekstā “īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošana”, kas 2002. gada lēmumā minēta kā atbilstīga darbība, ietver tikai to kuģu “izmantošanu”, kuri vai nu pieder jūras transporta sabiedrībai vai, kurus tā fraktē uz berbouta līguma pamata un kurus jūras transporta sabiedrība izmanto gan minēto īpašumā esošo, gan nofraktēto kuģu gadījumā. |
| --- | --- |

(196)

Šajā kontekstā “īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošana”, kas 2002. gada lēmumā minēta kā atbilstīga darbība, ietver tikai to kuģu “izmantošanu”, kuri vai nu pieder jūras transporta sabiedrībai vai, kurus tā fraktē uz berbouta līguma pamata un kurus jūras transporta sabiedrība izmanto gan minēto īpašumā esošo, gan nofraktēto kuģu gadījumā.

| (197) | Kā jau minēts 5.3.2.4. iedaļā, SNL finansēšanas darbībās iesaistītās finanšu ekonomisko interešu grupas pašas neizmanto kuģus un nesniedz jūras transporta pakalpojumus. Tās ir finanšu starpnieki, kas veic kolektīvu aktīva finansēšanu. Tās neiejaucas tā kuģa stratēģiskā, tehniskā, apkalpes vai pat komerciālā pārvaldībā, kuru tās nodod fraktēšanai, un neuzņemas nekādu risku vai atbildību par jūras transporta pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(197)

Kā jau minēts 5.3.2.4. iedaļā, SNL finansēšanas darbībās iesaistītās finanšu ekonomisko interešu grupas pašas neizmanto kuģus un nesniedz jūras transporta pakalpojumus. Tās ir finanšu starpnieki, kas veic kolektīvu aktīva finansēšanu. Tās neiejaucas tā kuģa stratēģiskā, tehniskā, apkalpes vai pat komerciālā pārvaldībā, kuru tās nodod fraktēšanai, un neuzņemas nekādu risku vai atbildību par jūras transporta pakalpojumu sniegšanu.

| (198) | Turklāt Komisija norāda, ka SNL darbībās iesaistītās ekonomisko interešu grupas nodod fraktēšanai vienu kuģi, piedāvājot pirkšanas (vai “atpirkšanas”) iespēju, kuru kuģniecības sabiedrība jau no paša sākuma apņemas īstenot, un pārdošanas (vai “nodošanas”) iespēju, kuru var īstenot EIG. Tas ir līdzvērtīgi īpašumtiesību uz visu EIG floti atliktai, tomēr noteiktai, nodošanai. Tāpēc EIG nav tajā pašā situācijā, kādā atrodas kuģu īpašnieki, kuri saskaras ar īslaicīgu kapacitātes pārpalikumu, un, lai iegūtu rīcības brīvību, nodod fraktēšanā daļu no savas flotes trešo personu uzņēmējiem uz ierobežotu laikposmu (sk. 178. apsvērumu iepriekš). |
| --- | --- |

(198)

Turklāt Komisija norāda, ka SNL darbībās iesaistītās ekonomisko interešu grupas nodod fraktēšanai vienu kuģi, piedāvājot pirkšanas (vai “atpirkšanas”) iespēju, kuru kuģniecības sabiedrība jau no paša sākuma apņemas īstenot, un pārdošanas (vai “nodošanas”) iespēju, kuru var īstenot EIG. Tas ir līdzvērtīgi īpašumtiesību uz visu EIG floti atliktai, tomēr noteiktai, nodošanai. Tāpēc EIG nav tajā pašā situācijā, kādā atrodas kuģu īpašnieki, kuri saskaras ar īslaicīgu kapacitātes pārpalikumu, un, lai iegūtu rīcības brīvību, nodod fraktēšanā daļu no savas flotes trešo personu uzņēmējiem uz ierobežotu laikposmu (sk. 178. apsvērumu iepriekš).

| (199) | Visu šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām nav tiesību izmantot Spānijas tonnāžas nodokļa sistēmu, ko atļāvusi Komisija, kā arī uz tām neattiecas Jūras transporta pamatnostādņu noteikumi. |
| --- | --- |

(199)

Visu šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka SNL darbībās iesaistītajām ekonomisko interešu grupām nav tiesību izmantot Spānijas tonnāžas nodokļa sistēmu, ko atļāvusi Komisija, kā arī uz tām neattiecas Jūras transporta pamatnostādņu noteikumi.

| (200) | Tomēr Komisija uzskata, ka, ņemot vērā līzinga darbību vispārējo raksturu, SNL darbībās iesaistītās ekonomisko interešu grupas un to ieguldītāji rīkojas kā starpnieki, kuri novirza citiem saņēmējiem (kuģniecības sabiedrībām) priekšrocību, kas atbilst vispārējo interešu mērķim. |
| --- | --- |

(200)

Tomēr Komisija uzskata, ka, ņemot vērā līzinga darbību vispārējo raksturu, SNL darbībās iesaistītās ekonomisko interešu grupas un to ieguldītāji rīkojas kā starpnieki, kuri novirza citiem saņēmējiem (kuģniecības sabiedrībām) priekšrocību, kas atbilst vispārējo interešu mērķim.

Ekonomisko interešu grupu un/vai to ieguldītāju kā starpnieku atbilstība

| (201) | Saskaņā ar 2006. gada 20. decembra Lēmumā par Francijas GIE fiscaux
   (105) apstiprināto pieeju Komisija uzskata, ka, tā kā EIG un tās ieguldītāju paturētais atbalsts veido taisnīgu atlīdzību par starpniecību vispārējo interešu mērķim atbilstošās priekšrocības nodošanā kuģniecības sabiedrībām, daļa no tā būtu jāuzskata par saderīgu. Šajā gadījumā tiešām nav paredzēts, ka ekonomisko interešu grupām ir juridisks pienākums nodot daļu no saņemtā atbalsta kuģniecības sabiedrībām. Tomēr, īstenojot savu rīcības brīvību, Komisija, novērtējot pasākuma atbilstību LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, uzskata, ka ir jāņem vērā pasākuma labvēlīgā ietekme uz jūras transporta nozari un kuģniecības sabiedrībai nodotajai priekšrocībai jāpiemēro mutatis mutandis Jūras transporta pamatnostādņu noteikumi, kurus parasti piemēro atbalsta pasākumiem. Tāpēc, ja Jūras transporta pamatnostādņu piemērošana īpašā SNL darbībā ietvertai kuģniecības sabiedrībai rada rādītājiem atbilstošu priekšrocību vai kopīgo priekšrocību x % apmērā, tāda pati EIG vai tās ieguldītāju paturētā atbalsta procentuālā attiecība ir saderīga. |
| --- | --- |

(201)

Saskaņā ar 2006. gada 20. decembra Lēmumā par Francijas GIE fiscaux
   (105) apstiprināto pieeju Komisija uzskata, ka, tā kā EIG un tās ieguldītāju paturētais atbalsts veido taisnīgu atlīdzību par starpniecību vispārējo interešu mērķim atbilstošās priekšrocības nodošanā kuģniecības sabiedrībām, daļa no tā būtu jāuzskata par saderīgu. Šajā gadījumā tiešām nav paredzēts, ka ekonomisko interešu grupām ir juridisks pienākums nodot daļu no saņemtā atbalsta kuģniecības sabiedrībām. Tomēr, īstenojot savu rīcības brīvību, Komisija, novērtējot pasākuma atbilstību LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, uzskata, ka ir jāņem vērā pasākuma labvēlīgā ietekme uz jūras transporta nozari un kuģniecības sabiedrībai nodotajai priekšrocībai jāpiemēro mutatis mutandis Jūras transporta pamatnostādņu noteikumi, kurus parasti piemēro atbalsta pasākumiem. Tāpēc, ja Jūras transporta pamatnostādņu piemērošana īpašā SNL darbībā ietvertai kuģniecības sabiedrībai rada rādītājiem atbilstošu priekšrocību vai kopīgo priekšrocību x % apmērā, tāda pati EIG vai tās ieguldītāju paturētā atbalsta procentuālā attiecība ir saderīga.

Priekšrocība tiešajiem lietotājiem – kuģniecības sabiedrībām

| (202) | Tā kā priekšrocība sniedz labumu kuģniecības sabiedrībām, LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts (106) ir vienīgā atbilstošā saderības novērtēšanas sistēma. |
| --- | --- |

(202)

Tā kā priekšrocība sniedz labumu kuģniecības sabiedrībām, LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts (106) ir vienīgā atbilstošā saderības novērtēšanas sistēma.

| (203) | Komisija uzskata, ka kuģniecības sabiedrības negūst labumu no valsts atbalsta LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Neraugoties uz to, lai noteiktu saderīgā atbalsta summu to ekonomisko interešu grupu līmenī, kuras nodarbojas ar starpniecību, novirzot kuģniecības sabiedrībām vispārējo interešu mērķim atbilstošo priekšrocību, Komisija uzskata, ka Jūras transporta pamatnostādnes būtu jāpiemēro mutatis mutandis priekšrocībai, ko EIG nodod kuģniecības sabiedrībai, lai noteiktu: 1) EIG sākotnēji saņemto un kuģniecības sabiedrībai nodoto atbalsta summu, kas būtu bijusi saderīga, ja nodotā summa veidotu valsts atbalstu kuģniecības sabiedrībai; 2) saderīgās priekšrocības daļu no kopējās priekšrocības, kas nodota kuģniecības sabiedrībai; un 3) atbalsta summu, kas būtu jāuzskata par saderīgu, jo ar to tiktu atlīdzināts EIG par starpniecību. |
| --- | --- |

(203)

Komisija uzskata, ka kuģniecības sabiedrības negūst labumu no valsts atbalsta LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Neraugoties uz to, lai noteiktu saderīgā atbalsta summu to ekonomisko interešu grupu līmenī, kuras nodarbojas ar starpniecību, novirzot kuģniecības sabiedrībām vispārējo interešu mērķim atbilstošo priekšrocību, Komisija uzskata, ka Jūras transporta pamatnostādnes būtu jāpiemēro mutatis mutandis priekšrocībai, ko EIG nodod kuģniecības sabiedrībai, lai noteiktu: 1) EIG sākotnēji saņemto un kuģniecības sabiedrībai nodoto atbalsta summu, kas būtu bijusi saderīga, ja nodotā summa veidotu valsts atbalstu kuģniecības sabiedrībai; 2) saderīgās priekšrocības daļu no kopējās priekšrocības, kas nodota kuģniecības sabiedrībai; un 3) atbalsta summu, kas būtu jāuzskata par saderīgu, jo ar to tiktu atlīdzināts EIG par starpniecību.

| (204) | Jūras transporta pamatnostādnēs ir aprakstītas dažādas valsts atbalsta kategorijas un nosacījumi, saskaņā ar kuriem Komisija var atļaut atbalstu. Pamatnostādnēs skaidri norādīts, ka tās piemēro tikai jūras transporta darbībām un ierobežotam palīgdarbību vai pielīdzināmo darbību skaitam. |
| --- | --- |

(204)

Jūras transporta pamatnostādnēs ir aprakstītas dažādas valsts atbalsta kategorijas un nosacījumi, saskaņā ar kuriem Komisija var atļaut atbalstu. Pamatnostādnēs skaidri norādīts, ka tās piemēro tikai jūras transporta darbībām un ierobežotam palīgdarbību vai pielīdzināmo darbību skaitam.

| (205) | Ja tiešais lietotājs – kuģniecības sabiedrība – sniedz jūras transporta pakalpojumus (vai pielīdzināmus pakalpojumus) un pilda visus pamatnostādnēs minētos nosacījumus, priekšrocībai, kuru saņem šī sabiedrība un kas veido atbalstu, jābūt saderīgai ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(205)

Ja tiešais lietotājs – kuģniecības sabiedrība – sniedz jūras transporta pakalpojumus (vai pielīdzināmus pakalpojumus) un pilda visus pamatnostādnēs minētos nosacījumus, priekšrocībai, kuru saņem šī sabiedrība un kas veido atbalstu, jābūt saderīgai ar iekšējo tirgu.

| (206) | Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm atbalstu var piešķirt, izmantojot dažādas pasākumu kategorijas. Viens no galvenajiem nosacījumiem, kas paredzēts 1997. gada Pamatnostādņu 10. pantā un 2004. gada Jūras transporta pamatnostādņu 11. pantā, ir kopējā atbalsta maksimālā summa, t. i., valsts atbalsta maksimālā summa, ko var piešķirt uzņēmumam un kuru var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu (107). |
| --- | --- |

(206)

Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm atbalstu var piešķirt, izmantojot dažādas pasākumu kategorijas. Viens no galvenajiem nosacījumiem, kas paredzēts 1997. gada Pamatnostādņu 10. pantā un 2004. gada Jūras transporta pamatnostādņu 11. pantā, ir kopējā atbalsta maksimālā summa, t. i., valsts atbalsta maksimālā summa, ko var piešķirt uzņēmumam un kuru var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu (107).

| (207) | Saskaņā ar 1997. gada Pamatnostādnēm atbalsta maksimālā summa ir “jūrniekiem paredzēto nodokļu un sociālo iemaksu un uzņēmuma ienākumu nodokļa no kuģošanas darbībām samazināšana līdz nullei”. Saskaņā ar 2004. gada Pamatnostādnēm maksimālā summa ir jūrniekiem paredzēto nodokļu un sociālo iemaksu samazināšana līdz nullei un nodokļu samazināšana, piemērojot TN shēmu. Tomēr 2004. gada Pamatnostādnēs arī norādīts, ka “kopējā piešķirtā atbalsta summa ... nedrīkst pārsniegt nodokļu un sociālo iemaksu kopējo summu, kas tiek ieturēta no kuģošanas darbībām un jūrniekiem”. |
| --- | --- |

(207)

Saskaņā ar 1997. gada Pamatnostādnēm atbalsta maksimālā summa ir “jūrniekiem paredzēto nodokļu un sociālo iemaksu un uzņēmuma ienākumu nodokļa no kuģošanas darbībām samazināšana līdz nullei”. Saskaņā ar 2004. gada Pamatnostādnēm maksimālā summa ir jūrniekiem paredzēto nodokļu un sociālo iemaksu samazināšana līdz nullei un nodokļu samazināšana, piemērojot TN shēmu. Tomēr 2004. gada Pamatnostādnēs arī norādīts, ka “kopējā piešķirtā atbalsta summa ... nedrīkst pārsniegt nodokļu un sociālo iemaksu kopējo summu, kas tiek ieturēta no kuģošanas darbībām un jūrniekiem”.

| (208) | Komisija uzskata, ka atbalsta maksimālās summas piemērošana noteiktiem atbalsta saņēmējiem – kuģu īpašniekiem – būtu jāparedz EEZ līmenī. Tas nozīmē, ka, nosakot maksimālo summu, pienācīgi jāņem vērā uzņēmumu ienākumu nodoklis un sociālās iemaksas, kuras saņēmēji maksājuši citās EEZ dalībvalstīs. Šī pieeja atbilst FagorBrandt judikatūrai (108), ar kuru tika apstiprināts, ka valsts atbalsta pasākuma novērtējumā pienācīgi jāņem vērā iespējamā citā dalībvalstī piešķirtā atbalsta kumulatīvā ietekme. |
| --- | --- |

(208)

Komisija uzskata, ka atbalsta maksimālās summas piemērošana noteiktiem atbalsta saņēmējiem – kuģu īpašniekiem – būtu jāparedz EEZ līmenī. Tas nozīmē, ka, nosakot maksimālo summu, pienācīgi jāņem vērā uzņēmumu ienākumu nodoklis un sociālās iemaksas, kuras saņēmēji maksājuši citās EEZ dalībvalstīs. Šī pieeja atbilst FagorBrandt judikatūrai (108), ar kuru tika apstiprināts, ka valsts atbalsta pasākuma novērtējumā pienācīgi jāņem vērā iespējamā citā dalībvalstī piešķirtā atbalsta kumulatīvā ietekme.

| (209) | Tā kā šī lieta attiecas uz atbalstu, kas piešķirts ekonomisko interešu grupām, lai kuģa īpašnieks iegādātos ilgtermiņa aktīvu, Komisija piekrīt Spānijas iestādēm, ka kuģniecības sabiedrības saņemtā priekšrocība būtu jāsadala pa aktīva parasto nolietojuma periodu (desmit gadi no nodokļa viedokļa) un jāpielīdzina tajā pašā periodā samaksāto kopējo nodokļu un sociālo iemaksu summai. |
| --- | --- |

(209)

Tā kā šī lieta attiecas uz atbalstu, kas piešķirts ekonomisko interešu grupām, lai kuģa īpašnieks iegādātos ilgtermiņa aktīvu, Komisija piekrīt Spānijas iestādēm, ka kuģniecības sabiedrības saņemtā priekšrocība būtu jāsadala pa aktīva parasto nolietojuma periodu (desmit gadi no nodokļa viedokļa) un jāpielīdzina tajā pašā periodā samaksāto kopējo nodokļu un sociālo iemaksu summai.

| (210) | Saskaņā ar maksimālo summu visas piešķirtās priekšrocības, kas pārsniedz ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu kopējo summu jūrniekiem un uzņēmuma ienākumu nodokli, ar kuru tiek apliktas kuģošanas darbības, jāuzskata par nesaderīgām ar Līgumu. |
| --- | --- |

(210)

Saskaņā ar maksimālo summu visas piešķirtās priekšrocības, kas pārsniedz ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu kopējo summu jūrniekiem un uzņēmuma ienākumu nodokli, ar kuru tiek apliktas kuģošanas darbības, jāuzskata par nesaderīgām ar Līgumu.

5.6.   ATBALSTA ATGŪŠANA

| (211) | Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantā noteikts, ka tad, ja nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja. Veicot atbalsta atgūšanu, iespēju robežās tiek atjaunota konkurētspēja, kāda tā bija pirms atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(211)

Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantā noteikts, ka tad, ja nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja. Veicot atbalsta atgūšanu, iespēju robežās tiek atjaunota konkurētspēja, kāda tā bija pirms atbalsta piešķiršanas.

| (212) | Tomēr Regulas 14. pantā paredzēts, ka Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā kādam Kopienas tiesību vispārējam principam. Šī iedaļa paredzēta, lai pārbaudītu, vai tādi vispārēji principi kā vienlīdzīga attieksme, tiesiskās paļāvības aizsardzība vai juridiskā noteiktība kavē Komisiju pieprasīt visa iepriekš piešķirtā atbalsta vai tā daļas atgūšanu. |
| --- | --- |

(212)

Tomēr Regulas 14. pantā paredzēts, ka Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā kādam Kopienas tiesību vispārējam principam. Šī iedaļa paredzēta, lai pārbaudītu, vai tādi vispārēji principi kā vienlīdzīga attieksme, tiesiskās paļāvības aizsardzība vai juridiskā noteiktība kavē Komisiju pieprasīt visa iepriekš piešķirtā atbalsta vai tā daļas atgūšanu.

5.6.1.   Vienlīdzīga attieksme

| (213) | Vienlīdzīgas un nediskriminējošās attieksmes princips paredz, ka salīdzināmās situācijās nedrīkst būt atšķirīga attieksme un ka dažādās situācijās nedrīkst būt līdzīga attieksme, ja vien šāda attieksme netiek objektīvi pamatota (109). |
| --- | --- |

(213)

Vienlīdzīgas un nediskriminējošās attieksmes princips paredz, ka salīdzināmās situācijās nedrīkst būt atšķirīga attieksme un ka dažādās situācijās nedrīkst būt līdzīga attieksme, ja vien šāda attieksme netiek objektīvi pamatota (109).

| (214) | Francijas GIE Fiscaux shēma ir salīdzināma ar SNL vairākos aspektos. Tajā ir paredzēta nodokļu ziņā pārredzamas EIG vai ieguldītāju starpniecība starp ilgtermiņa aktīva būvētāju un pircēju, kuram EIG aktīvu iznomā vai nodod fraktēšanai. EIG piemēro paātrinātu un priekšlaicīgu norakstīšanu aktīvam, un aktīva pārdošanas rezultātā iegūtais kapitāla pieaugums tiek atbrīvots no uzņēmumu ienākuma nodokļa. EIG vai tās ieguldītāji atgriež aktīva pircējam (piem., kuģniecības sabiedrībai) ievērojamu daļu no nodokļu pasākumu rezultātā iegūtā labuma, samazinot nomas vai pirkšanas iespējas cenu. Taču Francijas shēmā bija nepārprotami paredzēts, ka kapitāla pieaugums tiek atbrīvots no nodokļa, bet SNL gadījumā šī atbrīvošana notiek, kopīgi piemērojot ekonomisko interešu grupai TN sistēmu un RIS 50. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(214)

Francijas GIE Fiscaux shēma ir salīdzināma ar SNL vairākos aspektos. Tajā ir paredzēta nodokļu ziņā pārredzamas EIG vai ieguldītāju starpniecība starp ilgtermiņa aktīva būvētāju un pircēju, kuram EIG aktīvu iznomā vai nodod fraktēšanai. EIG piemēro paātrinātu un priekšlaicīgu norakstīšanu aktīvam, un aktīva pārdošanas rezultātā iegūtais kapitāla pieaugums tiek atbrīvots no uzņēmumu ienākuma nodokļa. EIG vai tās ieguldītāji atgriež aktīva pircējam (piem., kuģniecības sabiedrībai) ievērojamu daļu no nodokļu pasākumu rezultātā iegūtā labuma, samazinot nomas vai pirkšanas iespējas cenu. Taču Francijas shēmā bija nepārprotami paredzēts, ka kapitāla pieaugums tiek atbrīvots no nodokļa, bet SNL gadījumā šī atbrīvošana notiek, kopīgi piemērojot ekonomisko interešu grupai TN sistēmu un RIS 50. panta 3. punktu.

| (215) | Komisija arī norāda, ka Francijas un Spānijas lietu tiesiskais konteksts un procedūras vēsture ir atšķirīgi un ka Komisija saistībā ar šīs lietas īpašo procedūras vēsturi atturējās no atbalsta atgūšanas pieprasīšanas attiecībā uz to laikposmu, par kuru tā veica GIE Fiscaux novērtējumu 2006. gada galīgajā lēmumā. Francija nebija Komisijai oficiāli paziņojusi par shēmu, bet bija to informējusi pirms shēmas īstenošanas. Uzsākot formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz GIE Fiscaux, Komisija arī norādīja, ka tā iepriekš nebija lēmusi par līdzīgu lietu. Gluži pretēji, uzsākot formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz SNL, Komisija jau bija lēmusi, ka līdzīga shēma, konkrētāk, Francijas GIE Fiscaux, ir valsts atbalsts. Tā kā GIE Fiscaux un SNL tiesiskais un faktu konteksts atšķiras, Komisija uzskata, ka dažāda attieksme varētu būt pamatota. Tomēr Komisija turpmāk 5.6.3. iedaļā skaidros ar juridisko noteiktības principu saistītos iemeslus, kuru rezultātā Komisija atteicās no atbalsta atgūšanas pieprasīšanas šajā lietā līdz datumam, kad publicēja lēmumu par Francijas GIE Fiscaux. |
| --- | --- |

(215)

Komisija arī norāda, ka Francijas un Spānijas lietu tiesiskais konteksts un procedūras vēsture ir atšķirīgi un ka Komisija saistībā ar šīs lietas īpašo procedūras vēsturi atturējās no atbalsta atgūšanas pieprasīšanas attiecībā uz to laikposmu, par kuru tā veica GIE Fiscaux novērtējumu 2006. gada galīgajā lēmumā. Francija nebija Komisijai oficiāli paziņojusi par shēmu, bet bija to informējusi pirms shēmas īstenošanas. Uzsākot formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz GIE Fiscaux, Komisija arī norādīja, ka tā iepriekš nebija lēmusi par līdzīgu lietu. Gluži pretēji, uzsākot formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz SNL, Komisija jau bija lēmusi, ka līdzīga shēma, konkrētāk, Francijas GIE Fiscaux, ir valsts atbalsts. Tā kā GIE Fiscaux un SNL tiesiskais un faktu konteksts atšķiras, Komisija uzskata, ka dažāda attieksme varētu būt pamatota. Tomēr Komisija turpmāk 5.6.3. iedaļā skaidros ar juridisko noteiktības principu saistītos iemeslus, kuru rezultātā Komisija atteicās no atbalsta atgūšanas pieprasīšanas šajā lietā līdz datumam, kad publicēja lēmumu par Francijas GIE Fiscaux.

| (216) | Komisija uzskata, ka iepriekš 92. apsvērumā minētajās lietās tiesiskās paļāvības principa piemērošana līdzīgiem pasākumiem bija pamatota, ņemot vērā katras atsevišķās lietas apstākļus. Attiecībā uz Spānijas nemateriālo vērtību lietu atbildē Eiropas Parlamenta deputātam shēma bija skaidri kvalificēta kā vispārējs pasākums. Attiecībā uz daudznacionālu uzņēmumu koordinācijas centriem un iekšējām darbībām (110) Komisija uzskatīja, ka tiesiskās paļāvības pamatā bija ne tikai Beļģijas koordinācijas centriem izsniegtā iepriekšējā atļauja kā vispārējs pasākums 1984. un 1987. gadā, bet arī Komisijas atbilde uz Parlamenta jautājumu (111). Tajā bija norādīts, ka uz plašu nodokļu pasākumu loku – “regulējums Eiropā dibinātu daudznacionālu uzņēmumu grupu galvenās pārvaldes aplikšanai ar nodokli, lai izvairītos no to dubultas aplikšanas ar nodokli” – “neattiecās valsts atbalsta noteikumi”. Turklāt visas šīs shēmas bija īstenotas pēc tam, kad tika sniegta minētā atbilde uz Parlamenta jautājumu. Gibraltāra atbilstošo uzņēmumu lietā tiesiskās paļāvības pamatā bija fakts, ka pasākums atdarināja citu pasākumu tajā pašā dalībvalstī, t. i., atbrīvoto uzņēmumu shēmu, kas veidoja esošo atbalstu. Līdzīgi viens otru atdarināja Orkneju un Šetlendas pasākumi. |
| --- | --- |

(216)

Komisija uzskata, ka iepriekš 92. apsvērumā minētajās lietās tiesiskās paļāvības principa piemērošana līdzīgiem pasākumiem bija pamatota, ņemot vērā katras atsevišķās lietas apstākļus. Attiecībā uz Spānijas nemateriālo vērtību lietu atbildē Eiropas Parlamenta deputātam shēma bija skaidri kvalificēta kā vispārējs pasākums. Attiecībā uz daudznacionālu uzņēmumu koordinācijas centriem un iekšējām darbībām (110) Komisija uzskatīja, ka tiesiskās paļāvības pamatā bija ne tikai Beļģijas koordinācijas centriem izsniegtā iepriekšējā atļauja kā vispārējs pasākums 1984. un 1987. gadā, bet arī Komisijas atbilde uz Parlamenta jautājumu (111). Tajā bija norādīts, ka uz plašu nodokļu pasākumu loku – “regulējums Eiropā dibinātu daudznacionālu uzņēmumu grupu galvenās pārvaldes aplikšanai ar nodokli, lai izvairītos no to dubultas aplikšanas ar nodokli” – “neattiecās valsts atbalsta noteikumi”. Turklāt visas šīs shēmas bija īstenotas pēc tam, kad tika sniegta minētā atbilde uz Parlamenta jautājumu. Gibraltāra atbilstošo uzņēmumu lietā tiesiskās paļāvības pamatā bija fakts, ka pasākums atdarināja citu pasākumu tajā pašā dalībvalstī, t. i., atbrīvoto uzņēmumu shēmu, kas veidoja esošo atbalstu. Līdzīgi viens otru atdarināja Orkneju un Šetlendas pasākumi.

| (217) | Tāpēc attiecībā uz SNL Komisija uzskata, ka vispārējais vienlīdzīgas attieksmes princips tiek izpildīts, ja, ņemot vērā īpašus ar shēmu saistītus apstākļus, tiek ievēroti tiesiskās paļāvības aizsardzības un juridiskās noteiktības principi (sk. 5.6.2. un 5.6.3. iedaļu turpmāk). |
| --- | --- |

(217)

Tāpēc attiecībā uz SNL Komisija uzskata, ka vispārējais vienlīdzīgas attieksmes princips tiek izpildīts, ja, ņemot vērā īpašus ar shēmu saistītus apstākļus, tiek ievēroti tiesiskās paļāvības aizsardzības un juridiskās noteiktības principi (sk. 5.6.2. un 5.6.3. iedaļu turpmāk).

5.6.2.   Tiesiskā paļāvība

| (218) | Tiesiskā paļāvība rastos, ja Komisijas rīcības rezultātā tiktu sniegti tādi precīzi, beznosacījumu un konsekventi apgalvojumi (112), kuri radītu pamatotu (113) cerību shēmā iesaistītajām iestādēm vai atbalsta saņēmējiem, ka shēma ir likumīga (114). Saskaņā ar judikatūru tiesiska paļāvība nevar tikt atzīta bez paziņošanas pienācīgā veidā (115), (116), ja vien neiestājas ārkārtas apstākļi (117). |
| --- | --- |

(218)

Tiesiskā paļāvība rastos, ja Komisijas rīcības rezultātā tiktu sniegti tādi precīzi, beznosacījumu un konsekventi apgalvojumi (112), kuri radītu pamatotu (113) cerību shēmā iesaistītajām iestādēm vai atbalsta saņēmējiem, ka shēma ir likumīga (114). Saskaņā ar judikatūru tiesiska paļāvība nevar tikt atzīta bez paziņošanas pienācīgā veidā (115), (116), ja vien neiestājas ārkārtas apstākļi (117).

5.6.2.1.   Komisijas 2001. gada lēmums par Brittany Ferries (BAI)

| (219) | Komisija norāda, ka Spānija nepaziņoja Komisijai par SNL un ka 2001. gada lēmumā ietvertais paziņojums attiecās uz citu shēmu – lēmumā par GIE Fiscaux novērtētās shēmas priekšgājēju – un ietvēra skaidru atsauci uz citas dalībvalsts tiesisko sistēmu. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis paziņojums neveido ārkārtas apstākļus un nav pietiekams, lai pamatotu, ka Spānijai un SNL darbībās iesaistītajiem trešās personas uzņēmējiem varēja rasties tiesiska paļāvība. Šis secinājums ir saderīgs ar pieeju, kas pieņemta ar Komisijas 2006. gada lēmumu par GIE Fiscaux, kurā Komisija nenoteica nevienu elementu, kas norāda uz tiesiskas paļāvības esamību (118). |
| --- | --- |

(219)

Komisija norāda, ka Spānija nepaziņoja Komisijai par SNL un ka 2001. gada lēmumā ietvertais paziņojums attiecās uz citu shēmu – lēmumā par GIE Fiscaux novērtētās shēmas priekšgājēju – un ietvēra skaidru atsauci uz citas dalībvalsts tiesisko sistēmu. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis paziņojums neveido ārkārtas apstākļus un nav pietiekams, lai pamatotu, ka Spānijai un SNL darbībās iesaistītajiem trešās personas uzņēmējiem varēja rasties tiesiska paļāvība. Šis secinājums ir saderīgs ar pieeju, kas pieņemta ar Komisijas 2006. gada lēmumu par GIE Fiscaux, kurā Komisija nenoteica nevienu elementu, kas norāda uz tiesiskas paļāvības esamību (118).

5.6.2.2.   Pasākumu projekta publicēšana Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī

| (220) | Ar pasākumu projekta publicēšanu dalībvalsts parlamenta oficiālajā vēstnesī netiek pildīta oficiālas paziņošanas prasība un šajā LESD noteikumā paredzētā noteikumu nepiemērošanas prasība. Komisija norāda, ka priekšlaicīgas norakstīšanas pasākums tika īstenots 21 mēnesi pēc Regulas (EK) Nr. 659/1999 publicēšanas bez iepriekšējas paziņošanas un vienlaicīgi ar TN shēmu, par kuru Komisijai tika pienācīgi paziņots (un attiecībā uz kuru Komisija izsniedza atļauju) saskaņā ar Līguma un iepriekš minētās regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

(220)

Ar pasākumu projekta publicēšanu dalībvalsts parlamenta oficiālajā vēstnesī netiek pildīta oficiālas paziņošanas prasība un šajā LESD noteikumā paredzētā noteikumu nepiemērošanas prasība. Komisija norāda, ka priekšlaicīgas norakstīšanas pasākums tika īstenots 21 mēnesi pēc Regulas (EK) Nr. 659/1999 publicēšanas bez iepriekšējas paziņošanas un vienlaicīgi ar TN shēmu, par kuru Komisijai tika pienācīgi paziņots (un attiecībā uz kuru Komisija izsniedza atļauju) saskaņā ar Līguma un iepriekš minētās regulas noteikumiem.

5.6.2.3.   Komisijas 2001. gada informācijas pieprasījums par nodokļu līzinga shēmu

| (221) | Komisija uzskata, ka ar šo vēstuli nav radītas pamatotas cerības attiecībā uz SNL vai SNL darbībās ietvertiem individuāliem pasākumiem. |
| --- | --- |

(221)

Komisija uzskata, ka ar šo vēstuli nav radītas pamatotas cerības attiecībā uz SNL vai SNL darbībās ietvertiem individuāliem pasākumiem.

| (222) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 1. un 2. punktu Komisija analizēja tās rīcībā esošo informāciju attiecībā uz iespējamo nelikumīgo atbalstu un 2001. gada 21. decembrī pieprasīja informāciju no dalībvalsts. Pirmkārt, Komisija norāda, ka informācijas pieprasījums nav publisks dokuments. Otrkārt, pretēji PYMAR apgalvojumiem, šis pieprasījums liecina, ka Komisijas rīcībā nebija nepieciešamās informācijas, lai noteiktu un novērtētu iespējamo nelikumīgo atbalstu. Tāpēc, pat padarot informācijas pieprasījumu par publisku dokumentu, tas nevarētu radīt tiesisku paļāvību, ka shēma neveido atbalstu. Treškārt un vissvarīgāk, Spānijas iestādes 2002. gada 28. janvāra un 2002. gada 28. maija vēstulē kategoriski noliedza, ka bija pieejams kāds no nodokļu pasākumiem, lai atbalstītu kuģu iegādi saskaņā ar līgumiem, kuri parakstīti pēc 2000. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

(222)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 1. un 2. punktu Komisija analizēja tās rīcībā esošo informāciju attiecībā uz iespējamo nelikumīgo atbalstu un 2001. gada 21. decembrī pieprasīja informāciju no dalībvalsts. Pirmkārt, Komisija norāda, ka informācijas pieprasījums nav publisks dokuments. Otrkārt, pretēji PYMAR apgalvojumiem, šis pieprasījums liecina, ka Komisijas rīcībā nebija nepieciešamās informācijas, lai noteiktu un novērtētu iespējamo nelikumīgo atbalstu. Tāpēc, pat padarot informācijas pieprasījumu par publisku dokumentu, tas nevarētu radīt tiesisku paļāvību, ka shēma neveido atbalstu. Treškārt un vissvarīgāk, Spānijas iestādes 2002. gada 28. janvāra un 2002. gada 28. maija vēstulē kategoriski noliedza, ka bija pieejams kāds no nodokļu pasākumiem, lai atbalstītu kuģu iegādi saskaņā ar līgumiem, kuri parakstīti pēc 2000. gada 31. decembra.

5.6.2.4.   Komisijas 2004. gada lēmums par Nīderlandes paziņojumu
   (119)

| (223) | Komisija uzskata, ka 2004. gada lēmums nevarēja radīt pamatotas cerības attiecībā uz SNL vai SNL darbībās ietvertiem individuāliem pasākumiem turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(223)

Komisija uzskata, ka 2004. gada lēmums nevarēja radīt pamatotas cerības attiecībā uz SNL vai SNL darbībās ietvertiem individuāliem pasākumiem turpmāk minēto iemeslu dēļ.

| (224) | Pirmkārt, šajā lietā Komisijas izmeklēšana tika veikta nevis attiecībā uz Spānijas pasākumu, bet gan attiecībā uz Nīderlandes valdības paziņotu shēmu, ar kuru paredzēja izmaksāt kompensācijas Nīderlandes kuģu būvētavām vai ļaut tām pieskaņot piedāvājumus, kurus Spānijas kuģu būvētavas (kuras, iespējams, saņēma Spānijas piešķirtu valsts atbalstu) attiecībā uz sešiem konkrētiem kuģubūves līgumiem izdarīja 2000. gadā (120). Tāpēc Komisijas 2004. gada lēmuma mērķis bija sniegt Nīderlandes paziņotā atbalsta novērtējumu, nevis Spānijas iespējami piešķirtā atbalsta novērtējumu. |
| --- | --- |

(224)

Pirmkārt, šajā lietā Komisijas izmeklēšana tika veikta nevis attiecībā uz Spānijas pasākumu, bet gan attiecībā uz Nīderlandes valdības paziņotu shēmu, ar kuru paredzēja izmaksāt kompensācijas Nīderlandes kuģu būvētavām vai ļaut tām pieskaņot piedāvājumus, kurus Spānijas kuģu būvētavas (kuras, iespējams, saņēma Spānijas piešķirtu valsts atbalstu) attiecībā uz sešiem konkrētiem kuģubūves līgumiem izdarīja 2000. gadā (120). Tāpēc Komisijas 2004. gada lēmuma mērķis bija sniegt Nīderlandes paziņotā atbalsta novērtējumu, nevis Spānijas iespējami piešķirtā atbalsta novērtējumu.

| (225) | Otrkārt, Spānijas pasākums, kuram plānoja pieskaņoties Nīderlande, neietvēra ne SNL, ne kādu no tās elementiem. Kā minēts 2003. gada lēmumā par formālas procedūras uzsākšanu šajā lietā, Nīderlandes iestādes skaidri atsaucās uz atbalstu to kredītu procentu subsīdiju veidā, kuras, iespējams, tika piešķirtas kuģu īpašniekiem saskaņā ar Spānijas Karaļa Dekrētu Nr. 442/94 (121). Turklāt Komisija norāda, ka gan priekšlaicīgas norakstīšanas iespēja, gan Spānijas TN shēma stājās spēkā tikai 2002. gada 1. janvārī. Šo pasākumu projekti tika publicēti “Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī” tikai 2001. gada 10. oktobrī. Tāpēc tos nevarēja izmantot, lai finansētu kuģubūves līgumus 2000. gadā. |
| --- | --- |

(225)

Otrkārt, Spānijas pasākums, kuram plānoja pieskaņoties Nīderlande, neietvēra ne SNL, ne kādu no tās elementiem. Kā minēts 2003. gada lēmumā par formālas procedūras uzsākšanu šajā lietā, Nīderlandes iestādes skaidri atsaucās uz atbalstu to kredītu procentu subsīdiju veidā, kuras, iespējams, tika piešķirtas kuģu īpašniekiem saskaņā ar Spānijas Karaļa Dekrētu Nr. 442/94 (121). Turklāt Komisija norāda, ka gan priekšlaicīgas norakstīšanas iespēja, gan Spānijas TN shēma stājās spēkā tikai 2002. gada 1. janvārī. Šo pasākumu projekti tika publicēti “Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī” tikai 2001. gada 10. oktobrī. Tāpēc tos nevarēja izmantot, lai finansētu kuģubūves līgumus 2000. gadā.

| (226) | Treškārt, pat tad, ja uzņēmēji bija iztēlojušies, ka Spānijas pasākums, kuram viņi plānoja pieskaņoties, ietvēra SNL (kas šajā gadījumā tā nebija), 2004. gada lēmumā veiktie paziņojumi nevarēja radīt tiesisku paļāvību. Komisija norādīja, ka tai nav “pietiekamu pierādījumu par iespējamo Spānijas atbalstu”, jo Spānija bija norādījusi, ka atbalsts saskaņā ar Karaļa Dekrētu Nr. 442/94 pēc 2000. gada 31. decembra vairs nebija pieejams. Pēc minētā datuma vairs nevarēja izsniegt atļauju atbalstam saskaņā ar Kuģubūves regulu (122). Taču šajā lietā Komisija veica izmeklēšanu attiecībā uz Nīderlandes pieskaņoto atbalstu, nevis attiecībā uz iespējamo Spānijas atbalstu, un galvenās šaubas, kuras Komisija pauda lēmumā par procedūras uzsākšanu, attiecās uz iespēju saskaņā ar Kuģubūves valsts atbalsta nostādnēm (123) saņemt pieskaņotu atbalstu tam atbalstam, ko iespējami piešķīrusi cita dalībvalsts, nevis trešā valsts. |
| --- | --- |

(226)

Treškārt, pat tad, ja uzņēmēji bija iztēlojušies, ka Spānijas pasākums, kuram viņi plānoja pieskaņoties, ietvēra SNL (kas šajā gadījumā tā nebija), 2004. gada lēmumā veiktie paziņojumi nevarēja radīt tiesisku paļāvību. Komisija norādīja, ka tai nav “pietiekamu pierādījumu par iespējamo Spānijas atbalstu”, jo Spānija bija norādījusi, ka atbalsts saskaņā ar Karaļa Dekrētu Nr. 442/94 pēc 2000. gada 31. decembra vairs nebija pieejams. Pēc minētā datuma vairs nevarēja izsniegt atļauju atbalstam saskaņā ar Kuģubūves regulu (122). Taču šajā lietā Komisija veica izmeklēšanu attiecībā uz Nīderlandes pieskaņoto atbalstu, nevis attiecībā uz iespējamo Spānijas atbalstu, un galvenās šaubas, kuras Komisija pauda lēmumā par procedūras uzsākšanu, attiecās uz iespēju saskaņā ar Kuģubūves valsts atbalsta nostādnēm (123) saņemt pieskaņotu atbalstu tam atbalstam, ko iespējami piešķīrusi cita dalībvalsts, nevis trešā valsts.

| (227) | Kā otrais arguments Komisijas paustajās šaubās tika minēts pierādījumu trūkums par iespējamā atbalsta esamību. Pēc skaidrojumu pieprasīšanas no Spānijas, pamatojoties uz Nīderlandes sniegto informāciju, Komisija varēja tikai reģistrēt Spānijas pausto atbalsta piešķīruma noliegumu (124) (saskaņā ar Spānijas Karaļa Dekrētu Nr. 442/94) un secināt, ka Nīderlande nebija sniegusi pietiekamus pierādījumus par Spānijas atbalstu, kuram tā plānoja pieskaņoties. Pierādījumu trūkums par valsts atbalsta esamību nepierāda, ka kādā no Spānijas pasākumiem nav valsts atbalsta. Gluži pretēji, Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu jau bija skaidrojusi, ka tā “nevarēja konstatēt, ka Spānija bija nelikumīgi piešķīrusi iespējamu atbalstu, bet Komisija turpina pārbaudīt ES kuģubūves tirgu un iespējamos ar valsts atbalstu saistītos pārkāpumus (125)”. Ja faktiskie vai iespējamie SNL saņēmēji godprātīgi būtu uzskatījuši, ka Spānijas atbalsts, kuram Nīderlande plānoja pieskaņoties, ir SNL, tie būtu uztvēruši kā brīdinājumu faktu, ka Spānija bija noliegusi atbalsta esamību tā vietā, lai pierādītu tā atbilstību. |
| --- | --- |

(227)

Kā otrais arguments Komisijas paustajās šaubās tika minēts pierādījumu trūkums par iespējamā atbalsta esamību. Pēc skaidrojumu pieprasīšanas no Spānijas, pamatojoties uz Nīderlandes sniegto informāciju, Komisija varēja tikai reģistrēt Spānijas pausto atbalsta piešķīruma noliegumu (124) (saskaņā ar Spānijas Karaļa Dekrētu Nr. 442/94) un secināt, ka Nīderlande nebija sniegusi pietiekamus pierādījumus par Spānijas atbalstu, kuram tā plānoja pieskaņoties. Pierādījumu trūkums par valsts atbalsta esamību nepierāda, ka kādā no Spānijas pasākumiem nav valsts atbalsta. Gluži pretēji, Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu jau bija skaidrojusi, ka tā “nevarēja konstatēt, ka Spānija bija nelikumīgi piešķīrusi iespējamu atbalstu, bet Komisija turpina pārbaudīt ES kuģubūves tirgu un iespējamos ar valsts atbalstu saistītos pārkāpumus (125)”. Ja faktiskie vai iespējamie SNL saņēmēji godprātīgi būtu uzskatījuši, ka Spānijas atbalsts, kuram Nīderlande plānoja pieskaņoties, ir SNL, tie būtu uztvēruši kā brīdinājumu faktu, ka Spānija bija noliegusi atbalsta esamību tā vietā, lai pierādītu tā atbilstību.

5.6.2.5.   Komisijas 2006. gada lēmums par Francijas GIE Fiscaux lietu

| (228) | Komisija uzskata, ka ne tās lēmums uzsākt formālu procedūru Francijas GIE Fiscaux lietā 2004. gadā, ne tās 2006. gada galīgais lēmums, kurā secināts, ka shēma bija daļēji nesaderīgs atbalsts, nevarēja radīt tiesisku paļāvību, kā apgalvoja PYMAR. |
| --- | --- |

(228)

Komisija uzskata, ka ne tās lēmums uzsākt formālu procedūru Francijas GIE Fiscaux lietā 2004. gadā, ne tās 2006. gada galīgais lēmums, kurā secināts, ka shēma bija daļēji nesaderīgs atbalsts, nevarēja radīt tiesisku paļāvību, kā apgalvoja PYMAR.

| (229) | Par atbalsta pasākumiem ir jāpaziņo Komisijai. Tā kā šāds paziņojums netika sniegts, tad tikai ārkārtas apstākļos dalībvalsts un uzņēmēji var likumīgi sagaidīt, ka pasākums neveido atbalstu. Tomēr, ja paziņošanas un apstiprināšanas procedūra netika ievērota, nevar likumīgi sagaidīt, ka pasākums, kas veido valsts atbalstu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(229)

Par atbalsta pasākumiem ir jāpaziņo Komisijai. Tā kā šāds paziņojums netika sniegts, tad tikai ārkārtas apstākļos dalībvalsts un uzņēmēji var likumīgi sagaidīt, ka pasākums neveido atbalstu. Tomēr, ja paziņošanas un apstiprināšanas procedūra netika ievērota, nevar likumīgi sagaidīt, ka pasākums, kas veido valsts atbalstu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (230) | Gluži pretēji, 2006. gada 20. decembra Lēmumā par Francijas GIE Fiscaux, Komisija skaidri pauda savu nostāju, ka ar Francijas nodokļu līzinga shēmu tiek piešķirts valsts atbalsts. Faktam, ka SNL bija Francijas shēmai līdzīga nodokļu līzinga shēma, bija jākalpo par brīdinājumu Spānijai un saņēmējiem, ka pastāv iespēja, ka SNL varētu veidot valsts atbalstu. Tāpēc jebkura tiesiska paļāvība, kas pastāvēja pirms lēmuma par Francijas shēmu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2007. gada 30. aprīlī, vairs nebūtu likumīga pēc minētā datuma. |
| --- | --- |

(230)

Gluži pretēji, 2006. gada 20. decembra Lēmumā par Francijas GIE Fiscaux, Komisija skaidri pauda savu nostāju, ka ar Francijas nodokļu līzinga shēmu tiek piešķirts valsts atbalsts. Faktam, ka SNL bija Francijas shēmai līdzīga nodokļu līzinga shēma, bija jākalpo par brīdinājumu Spānijai un saņēmējiem, ka pastāv iespēja, ka SNL varētu veidot valsts atbalstu. Tāpēc jebkura tiesiska paļāvība, kas pastāvēja pirms lēmuma par Francijas shēmu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2007. gada 30. aprīlī, vairs nebūtu likumīga pēc minētā datuma.

| (231) | Līdzīgi, pats fakts, ka Francijas gadījumā nesaderīgs atbalsts netika atgūts, nav pietiekams, lai radītu tiesisku paļāvību, ka Spānijas gadījumā iespējami noteiktais nesaderīgais atbalsts netiktu atgūts. Ja rastos iemesli, kas kavētu Komisiju pieprasīt dalībvalstij atbalsta atgūšanu, tie būtu jāmeklē lietas īpašajos apstākļos. |
| --- | --- |

(231)

Līdzīgi, pats fakts, ka Francijas gadījumā nesaderīgs atbalsts netika atgūts, nav pietiekams, lai radītu tiesisku paļāvību, ka Spānijas gadījumā iespējami noteiktais nesaderīgais atbalsts netiktu atgūts. Ja rastos iemesli, kas kavētu Komisiju pieprasīt dalībvalstij atbalsta atgūšanu, tie būtu jāmeklē lietas īpašajos apstākļos.

5.6.2.6.   Komisāres N. Kroes 2009. gadā nosūtītā vēstule

| (232) | Komisija uzskata, ka komisāres N. Kroes nosūtītā vēstule nevarēja radīt pamatotas cerības attiecībā uz SNL vai SNL darbībās ietvertiem individuāliem pasākumiem turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(232)

Komisija uzskata, ka komisāres N. Kroes nosūtītā vēstule nevarēja radīt pamatotas cerības attiecībā uz SNL vai SNL darbībās ietvertiem individuāliem pasākumiem turpmāk minēto iemeslu dēļ.

| (233) | Pirmkārt, šī vēstule nav oficiāls tiesību akts, ar kuru atspoguļo Komisijas, t. i., Komisāru kolēģijas, nostāju, kā tas būtu oficiāla Komisijas lēmuma vai atbildes uz Parlamenta jautājumu gadījumā. Komisāre N. Kroes savā vēstulē (uz vienas lappuses) atbildēja divpusējas apmaiņas kontekstā uz Norvēģijas tirdzniecības un rūpniecības ministres S. Brustad vēstuli (uz vienas lappuses). Komisija nepubliskoja šīs vēstules saturu. |
| --- | --- |

(233)

Pirmkārt, šī vēstule nav oficiāls tiesību akts, ar kuru atspoguļo Komisijas, t. i., Komisāru kolēģijas, nostāju, kā tas būtu oficiāla Komisijas lēmuma vai atbildes uz Parlamenta jautājumu gadījumā. Komisāre N. Kroes savā vēstulē (uz vienas lappuses) atbildēja divpusējas apmaiņas kontekstā uz Norvēģijas tirdzniecības un rūpniecības ministres S. Brustad vēstuli (uz vienas lappuses). Komisija nepubliskoja šīs vēstules saturu.

| (234) | Komisija norāda, ka iepriekš 105. apsvērumā minētā Norvēģijas kuģu īpašnieka vēstule ir adresēta vienai Spānijas kuģu būvētavai, ar kuru kuģu īpašnieks veic darījumus, un ka 2012. gada liecību sniedza valsts iestāde, Gerencia del Sector Naval. Komisija arī norāda, ka ne Spānijas iestādes, kuras zināja, ka notiek izmeklēšana, ne uzņēmēji, kuri apsvēra līdzdalību SNL darbībās, nelūdza Komisijai skaidrot komisāres N. Kroes vēstulē pausto nostāju. |
| --- | --- |

(234)

Komisija norāda, ka iepriekš 105. apsvērumā minētā Norvēģijas kuģu īpašnieka vēstule ir adresēta vienai Spānijas kuģu būvētavai, ar kuru kuģu īpašnieks veic darījumus, un ka 2012. gada liecību sniedza valsts iestāde, Gerencia del Sector Naval. Komisija arī norāda, ka ne Spānijas iestādes, kuras zināja, ka notiek izmeklēšana, ne uzņēmēji, kuri apsvēra līdzdalību SNL darbībās, nelūdza Komisijai skaidrot komisāres N. Kroes vēstulē pausto nostāju.

| (235) | Otrkārt un vissvarīgāk, neraugoties uz to, ka 2009. gadā šī vēstule tika publiskota, tā nesniedza precīzus, beznosacījumu un konsekventus apgalvojumus, ka SNL ir likumīga. Komisāres N. Kroes sniegtajā atbildē galvenā uzmanība tika pievērsta dažādās EEZ valstīs dibināto kuģu būvētavu iespējamajai diskriminācijai. Vēstulē izdarītais secinājums, ka “šajā posmā” netiek plānota turpmāka rīcība, bija skaidri saistīts ar nesen publicēto paziņojumu, kurā tika skaidrots, ka SNL varētu izmantot Eiropas valstīs būvētu kuģu iegādei, un tieši sniedza atbildes uz S. Brustad paustajām bažām. Jebkurā gadījumā vēstulē nebija ne pieminēta, ne pausta nostāja par valsts atbalsta esamību EIG vai tās ieguldītāju līmenī. Attiecībā uz kuģniecības sabiedrībām, kuģu būvētavām un starpniekiem Komisija uzskata, ka tie nav atbalsta saņēmēji, tāpēc nerodas jautājums par tiesisko paļāvību. |
| --- | --- |

(235)

Otrkārt un vissvarīgāk, neraugoties uz to, ka 2009. gadā šī vēstule tika publiskota, tā nesniedza precīzus, beznosacījumu un konsekventus apgalvojumus, ka SNL ir likumīga. Komisāres N. Kroes sniegtajā atbildē galvenā uzmanība tika pievērsta dažādās EEZ valstīs dibināto kuģu būvētavu iespējamajai diskriminācijai. Vēstulē izdarītais secinājums, ka “šajā posmā” netiek plānota turpmāka rīcība, bija skaidri saistīts ar nesen publicēto paziņojumu, kurā tika skaidrots, ka SNL varētu izmantot Eiropas valstīs būvētu kuģu iegādei, un tieši sniedza atbildes uz S. Brustad paustajām bažām. Jebkurā gadījumā vēstulē nebija ne pieminēta, ne pausta nostāja par valsts atbalsta esamību EIG vai tās ieguldītāju līmenī. Attiecībā uz kuģniecības sabiedrībām, kuģu būvētavām un starpniekiem Komisija uzskata, ka tie nav atbalsta saņēmēji, tāpēc nerodas jautājums par tiesisko paļāvību.

| (236) | Tāpēc Komisija uzskata, ka vēstule nekādā gadījumā nesniedza precīzus, beznosacījumu un konsekventus apgalvojumus, kuri varēja radīt tiesisku paļāvību, ka shēma neietver EIG vai tās ieguldītājiem paredzētu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(236)

Tāpēc Komisija uzskata, ka vēstule nekādā gadījumā nesniedza precīzus, beznosacījumu un konsekventus apgalvojumus, kuri varēja radīt tiesisku paļāvību, ka shēma neietver EIG vai tās ieguldītājiem paredzētu valsts atbalstu.

| (237) | Tā kā Komisija nekonstatēja tiesiskas paļāvības esamību, pamatojoties uz vēstuli, jautājumam, vai šāda tiesiska paļāvība varētu attiekties uz laikposmu pirms vēstules, nav nozīmes. |
| --- | --- |

(237)

Tā kā Komisija nekonstatēja tiesiskas paļāvības esamību, pamatojoties uz vēstuli, jautājumam, vai šāda tiesiska paļāvība varētu attiekties uz laikposmu pirms vēstules, nav nozīmes.

5.6.2.7.   Rūpīgs ekonomikas dalībnieks nevarētu saskatīt iespējamo valsts atbalsta esamību vairāku pasākumu kopīgā piemērošanā

| (238) | Tā kā individuāli pasākumi (izņemot nomātu aktīvu paātrinātu norakstīšanu) veido valsts atbalstu, faktam, ka ekonomikas dalībnieki nevarēja paredzēt, ka pasākumu kombinācija arī varētu tikt uzskatīta par valsts atbalstu, nav nozīmes, un ar to nevar pamatot tiesiskas paļāvības esamību vai citu ES tiesību pamatprincipu pārkāpumu. |
| --- | --- |

(238)

Tā kā individuāli pasākumi (izņemot nomātu aktīvu paātrinātu norakstīšanu) veido valsts atbalstu, faktam, ka ekonomikas dalībnieki nevarēja paredzēt, ka pasākumu kombinācija arī varētu tikt uzskatīta par valsts atbalstu, nav nozīmes, un ar to nevar pamatot tiesiskas paļāvības esamību vai citu ES tiesību pamatprincipu pārkāpumu.

| (239) | Gluži pretēji, vairākas trešās personas, kas bija SNL darbībās iesaistītie uzņēmēji, ir apgalvojušas, ka 2006. gada lēmums par Francijas GIE Fiscaux lietu bija sniedzis tiem tiesisku paļāvību, jo pasākums bija ļoti līdzīgs SNL. Fakts, ka visas Francijas pasākuma iezīmes tika iekļautas vienā tiesību normā, noteikti norāda uz globālu novērtējumu. Šajā sakarā fakts, ka dažādi SNL elementi tika iekļauti dažādos de facto saistītos un kopā izmantotos pasākumos, lai radītu līdzīgu ietekmi, nevar garantēt atšķirīgu pieeju un neizslēdz globālo novērtējumu. |
| --- | --- |

(239)

Gluži pretēji, vairākas trešās personas, kas bija SNL darbībās iesaistītie uzņēmēji, ir apgalvojušas, ka 2006. gada lēmums par Francijas GIE Fiscaux lietu bija sniedzis tiem tiesisku paļāvību, jo pasākums bija ļoti līdzīgs SNL. Fakts, ka visas Francijas pasākuma iezīmes tika iekļautas vienā tiesību normā, noteikti norāda uz globālu novērtējumu. Šajā sakarā fakts, ka dažādi SNL elementi tika iekļauti dažādos de facto saistītos un kopā izmantotos pasākumos, lai radītu līdzīgu ietekmi, nevar garantēt atšķirīgu pieeju un neizslēdz globālo novērtējumu.

| (240) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka gan nomāto aktīvu priekšlaicīga norakstīšana, gan RIS 50. panta 3. punktā paredzētais kapitāla pieauguma atbrīvojums no nodokļa, ko īstenoja saskaņā ar TN, veido valsts atbalstu katrā no gadījumiem. Tā kā par šiem noteikumiem nebija paziņots, uzņēmējiem varēja rasties tiesiska paļāvība, ka tie ir likumīgi tikai ārkārtas apstākļos, par kuriem informācija nav sniegta. |
| --- | --- |

(240)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka gan nomāto aktīvu priekšlaicīga norakstīšana, gan RIS 50. panta 3. punktā paredzētais kapitāla pieauguma atbrīvojums no nodokļa, ko īstenoja saskaņā ar TN, veido valsts atbalstu katrā no gadījumiem. Tā kā par šiem noteikumiem nebija paziņots, uzņēmējiem varēja rasties tiesiska paļāvība, ka tie ir likumīgi tikai ārkārtas apstākļos, par kuriem informācija nav sniegta.

5.6.2.8.   Paziņojumi par norakstīšanas metodēm Komisijas paziņojumā par tiešu uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodokļiem
   (126)

| (241) | Komisija norāda, ka paziņojuma formulējums nesniedza uzņēmējiem tiesisku paļāvību, ka SNL ir likumīga. Pirmkārt, noteikumos dota atsauce tikai uz norakstīšanas metodēm, tāpēc, ja arī radās tiesiskā paļāvība, tā varētu attiekties tikai uz nomāto aktīvu priekšlaicīgu norakstīšanu. |
| --- | --- |

(241)

Komisija norāda, ka paziņojuma formulējums nesniedza uzņēmējiem tiesisku paļāvību, ka SNL ir likumīga. Pirmkārt, noteikumos dota atsauce tikai uz norakstīšanas metodēm, tāpēc, ja arī radās tiesiskā paļāvība, tā varētu attiekties tikai uz nomāto aktīvu priekšlaicīgu norakstīšanu.

| (242) | Otrkārt, paziņojumu nevar interpretēt tādā veidā, ka uz visiem ar norakstīšanu saistītajiem pasākumiem neattiecas valsts atbalsta noteikumi. Paziņojuma 13. apsvērumā norādīts, ka nolietojuma noteikumi un noteikumi par zaudējumu pārnešanu neveido atbalstu, ja tos piemēro bez izņēmuma visiem uzņēmumiem un visu preču ražošanai. SNL netiek piemērots visiem uzņēmumiem un visu preču ražošanai. |
| --- | --- |

(242)

Otrkārt, paziņojumu nevar interpretēt tādā veidā, ka uz visiem ar norakstīšanu saistītajiem pasākumiem neattiecas valsts atbalsta noteikumi. Paziņojuma 13. apsvērumā norādīts, ka nolietojuma noteikumi un noteikumi par zaudējumu pārnešanu neveido atbalstu, ja tos piemēro bez izņēmuma visiem uzņēmumiem un visu preču ražošanai. SNL netiek piemērots visiem uzņēmumiem un visu preču ražošanai.

| (243) | Turklāt tā paša paziņojuma 22. apsvērumā skaidrots, ka nodokļu administrācijai piešķirtais rīcības brīvības līmenis un manevrēšanas iespējas uztur pieņēmumu par valsts atbalsta esamību. Kā skaidrots 2.2.2. iedaļā iepriekš, uz priekšlaicīgas norakstīšanas piemērošanu attiecas nosacījumi, kuru formulējums ir jāinterpretē, un ir jāsaņem iepriekšēja atļauja no nodokļu administrācijas. Pirms atļaujas piešķiršanas administrācija var pieprasīt papildu dokumentus no pieteikuma iesniedzēja vai informāciju no citām administrācijām. Fakts, ka papildu dokumenti bija pievienoti visiem Komisijai pieejamajiem pieteikuma dokumentiem, norāda, ka administrācija skaidri vai netieši bija tos pieprasījusi vai pieteikuma iesniedzēji zināja, ka tie ir vajadzīgi, lai saņemtu atļauju. Tāpēc administrācijai bija plašas diskrecionāras pilnvaras attiecībā uz šā pasākuma piemērošanu. |
| --- | --- |

(243)

Turklāt tā paša paziņojuma 22. apsvērumā skaidrots, ka nodokļu administrācijai piešķirtais rīcības brīvības līmenis un manevrēšanas iespējas uztur pieņēmumu par valsts atbalsta esamību. Kā skaidrots 2.2.2. iedaļā iepriekš, uz priekšlaicīgas norakstīšanas piemērošanu attiecas nosacījumi, kuru formulējums ir jāinterpretē, un ir jāsaņem iepriekšēja atļauja no nodokļu administrācijas. Pirms atļaujas piešķiršanas administrācija var pieprasīt papildu dokumentus no pieteikuma iesniedzēja vai informāciju no citām administrācijām. Fakts, ka papildu dokumenti bija pievienoti visiem Komisijai pieejamajiem pieteikuma dokumentiem, norāda, ka administrācija skaidri vai netieši bija tos pieprasījusi vai pieteikuma iesniedzēji zināja, ka tie ir vajadzīgi, lai saņemtu atļauju. Tāpēc administrācijai bija plašas diskrecionāras pilnvaras attiecībā uz šā pasākuma piemērošanu.

| (244) | Tāpēc, ņemot vērā shēmas īpašības, paziņojuma formulējums nevarēja radīt neskaidrību un vēl mazāk tiesisko paļāvību, ciktāl tas attiecas uz priekšlaicīgas norakstīšanas atbalsta raksturu. |
| --- | --- |

(244)

Tāpēc, ņemot vērā shēmas īpašības, paziņojuma formulējums nevarēja radīt neskaidrību un vēl mazāk tiesisko paļāvību, ciktāl tas attiecas uz priekšlaicīgas norakstīšanas atbalsta raksturu.

5.6.2.9.   No kuģu nodošanas berbouta fraktēšanai gūto ieņēmumu atbilstība tonnāžas nodokļa shēmai

| (245) | Ar Komisijas 2002. gada 27. februāra Lēmumu C(2002) 582 (galīgā redakcija) piešķirtajā atļaujā ir dota atsauce uz “saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrētām sabiedrībām, kuru darbība ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu”. Tomēr Komisija uzskata, ka šis teikums nevar radīt tiesisku paļāvību, ka struktūrām, kuru darbība ietver tikai viena kuģa nodošanu berbouta fraktēšanai, būtu tiesības uz TN shēmu. Kā skaidrots 179. un 180. apsvērumā iepriekš, 2002. gada lēmumā skaidri norādīts, ka TN shēma jāpiemēro tikai kvalificētiem kuģiem un kvalificētām jūras transporta darbībām. |
| --- | --- |

(245)

Ar Komisijas 2002. gada 27. februāra Lēmumu C(2002) 582 (galīgā redakcija) piešķirtajā atļaujā ir dota atsauce uz “saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrētām sabiedrībām, kuru darbība ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu”. Tomēr Komisija uzskata, ka šis teikums nevar radīt tiesisku paļāvību, ka struktūrām, kuru darbība ietver tikai viena kuģa nodošanu berbouta fraktēšanai, būtu tiesības uz TN shēmu. Kā skaidrots 179. un 180. apsvērumā iepriekš, 2002. gada lēmumā skaidri norādīts, ka TN shēma jāpiemēro tikai kvalificētiem kuģiem un kvalificētām jūras transporta darbībām.

5.6.3.   Juridiskā noteiktība

| (246) | Juridiskā noteiktība ir Eiropas tiesību aktu pamatprasība, kas paredzēta, lai nodrošinātu ar tiem regulēto juridisko stāvokļu un attiecību paredzamību. Saskaņā ar judikatūru juridiskās noteiktības prasība nepieļauj, ka Komisija var bezgalīgi atlikt savu pilnvaru izmantošanu un ka attiecīgā iestāde nerīkojas (127). Tomēr līdz šim, lai tiktu pārkāpts šis princips, bija vajadzīgi divi kumulatīvi elementi:






  — | elementi, kas rada nenoteiktības stāvokli attiecībā uz pasākuma regularitāti, |
| --- | --- | --- |

(246)

Juridiskā noteiktība ir Eiropas tiesību aktu pamatprasība, kas paredzēta, lai nodrošinātu ar tiem regulēto juridisko stāvokļu un attiecību paredzamību. Saskaņā ar judikatūru juridiskās noteiktības prasība nepieļauj, ka Komisija var bezgalīgi atlikt savu pilnvaru izmantošanu un ka attiecīgā iestāde nerīkojas (127). Tomēr līdz šim, lai tiktu pārkāpts šis princips, bija vajadzīgi divi kumulatīvi elementi:

—

elementi, kas rada nenoteiktības stāvokli attiecībā uz pasākuma regularitāti,

| — | ilgstošs Komisijas rīcības trūkums, neraugoties uz tās informētību par atbalstu. |
| --- | --- |

—

ilgstošs Komisijas rīcības trūkums, neraugoties uz tās informētību par atbalstu.

| (247) | Lēmums par Francijas GIE Fiscaux un Salzgitter spriedums (128) ir tikai divi gadījumi, kad Komisija un pirmās instances tiesa attiecīgi uzskatīja, ka juridiskās noteiktības principa pārkāpšana var kavēt atbalsta atgūšanu pat tad, ja nav konstatēta tiesiskā paļāvība. Tomēr Tiesa noraidīja Salzgitter spriedumu konkrēti attiecībā uz juridiskās noteiktības principa piemērošanu šai lietai (129). |
| --- | --- |

(247)

Lēmums par Francijas GIE Fiscaux un Salzgitter spriedums (128) ir tikai divi gadījumi, kad Komisija un pirmās instances tiesa attiecīgi uzskatīja, ka juridiskās noteiktības principa pārkāpšana var kavēt atbalsta atgūšanu pat tad, ja nav konstatēta tiesiskā paļāvība. Tomēr Tiesa noraidīja Salzgitter spriedumu konkrēti attiecībā uz juridiskās noteiktības principa piemērošanu šai lietai (129).

5.6.3.1.   Elementi, kas ir radījuši nenoteiktības stāvokli attiecībā uz pasākuma regularitāti

| (248) | SNL un Francijas GIE Fiscaux ir vairākas vienādas būtiskas iezīmes un ļoti līdzīga ietekme (sk. 5.6.1. iedaļu “Vienlīdzīga attieksme”). Abas tiek izmantotas, lai finansētu ilgtermiņa ieguldījumu aktīvus. Tajās ir iesaistītas nodokļu ziņā pārredzamas ekonomisko interešu grupas, kuras noraksta aktīvus un nodod savas īpašumtiesības tiešajiem lietotājiem, izmantojot kādu no līzinga līguma veidiem. Abos gadījumos piemēro priekšlaicīgu vai paātrinātu norakstīšanu un EIG kapitāla pieaugums tiek atbrīvots no nodokļa. Abos gadījumos priekšlaicīgas vai paātrinātas norakstīšanas un kapitāla pieauguma atbrīvojuma rezultātā iegūtās ekonomiskās priekšrocības tiek sadalītas starp ekonomisko interešu grupu ieguldītājiem un aktīva tiešajiem lietotājiem (izmantojot cenu atlaidi), lai gan ir ievērojamas atšķirības attiecībā uz valsts iejaukšanos šajā ziņā. |
| --- | --- |

(248)

SNL un Francijas GIE Fiscaux ir vairākas vienādas būtiskas iezīmes un ļoti līdzīga ietekme (sk. 5.6.1. iedaļu “Vienlīdzīga attieksme”). Abas tiek izmantotas, lai finansētu ilgtermiņa ieguldījumu aktīvus. Tajās ir iesaistītas nodokļu ziņā pārredzamas ekonomisko interešu grupas, kuras noraksta aktīvus un nodod savas īpašumtiesības tiešajiem lietotājiem, izmantojot kādu no līzinga līguma veidiem. Abos gadījumos piemēro priekšlaicīgu vai paātrinātu norakstīšanu un EIG kapitāla pieaugums tiek atbrīvots no nodokļa. Abos gadījumos priekšlaicīgas vai paātrinātas norakstīšanas un kapitāla pieauguma atbrīvojuma rezultātā iegūtās ekonomiskās priekšrocības tiek sadalītas starp ekonomisko interešu grupu ieguldītājiem un aktīva tiešajiem lietotājiem (izmantojot cenu atlaidi), lai gan ir ievērojamas atšķirības attiecībā uz valsts iejaukšanos šajā ziņā.

| (249) | Galvenie pasākumi, kas veido daļu no SNL sistēmas, tika īstenoti laikposmā starp 2002 (130). un 2003. gadu, t. i., pirms Komisija nolēma, ka Francijas sistēma veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(249)

Galvenie pasākumi, kas veido daļu no SNL sistēmas, tika īstenoti laikposmā starp 2002 (130). un 2003. gadu, t. i., pirms Komisija nolēma, ka Francijas sistēma veido valsts atbalstu.

| (250) | Ņemot vērā SNL un GIE Fiscaux līdzību, ir iespējams, kā apgalvoja Spānijas iestādes un dažas trešās personas, ka gadījumi, kas piesaukti Francijas sistēmas juridiskās noteiktības aizsardzības nolūkā, ir radījuši nenoteiktības stāvokli attiecībā uz SNL regularitāti. |
| --- | --- |

(250)

Ņemot vērā SNL un GIE Fiscaux līdzību, ir iespējams, kā apgalvoja Spānijas iestādes un dažas trešās personas, ka gadījumi, kas piesaukti Francijas sistēmas juridiskās noteiktības aizsardzības nolūkā, ir radījuši nenoteiktības stāvokli attiecībā uz SNL regularitāti.

| (251) | Šajā jautājumā Komisija secina, ka šo nenoteiktības stāvokli būtu varējis radīt Komisijas paziņojums 2001. gada lēmumā par Brittany Ferries
   (131), ņemot vērā, ka dažas nodokļu priekšrocības bija vispārēji pasākumi. Kā skaidrots lēmuma par GIE Fiscaux 192. apsvērumā, šajā paziņojumā nav noteikts, ka tajā ir veikta atsauce uz GIE Fiscaux shēmas priekšgājēju, kas būtu varējis maldināt šīs shēmas un līdzīgas shēmas, piemēram, SNL, saņēmējus. |
| --- | --- |

(251)

Šajā jautājumā Komisija secina, ka šo nenoteiktības stāvokli būtu varējis radīt Komisijas paziņojums 2001. gada lēmumā par Brittany Ferries
   (131), ņemot vērā, ka dažas nodokļu priekšrocības bija vispārēji pasākumi. Kā skaidrots lēmuma par GIE Fiscaux 192. apsvērumā, šajā paziņojumā nav noteikts, ka tajā ir veikta atsauce uz GIE Fiscaux shēmas priekšgājēju, kas būtu varējis maldināt šīs shēmas un līdzīgas shēmas, piemēram, SNL, saņēmējus.

| (252) | Tāpat kā tas bija attiecībā uz citiem Spānijas un trešo personu piesauktajiem elementiem, Komisija ir analizējusi, vai elementi, kas izmantoti, lai atbalstītu tiesiskās paļāvības esamību (sk. 5.6.1. iedaļu), būtu varējuši radīt nenoteiktības stāvokli. |
| --- | --- |

(252)

Tāpat kā tas bija attiecībā uz citiem Spānijas un trešo personu piesauktajiem elementiem, Komisija ir analizējusi, vai elementi, kas izmantoti, lai atbalstītu tiesiskās paļāvības esamību (sk. 5.6.1. iedaļu), būtu varējuši radīt nenoteiktības stāvokli.

| (253) | Pirmkārt, dalībvalstu pienākums saskaņā ar Līgumu ir paziņot Komisijai par saviem plāniem piešķirt jaunu atbalstu. Pasākumu projekta publicēšanu Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī nevar uzskatīt par paziņošanu Komisijai, un Komisijas reakcijas trūkums nevarēja radīt nenoteiktības stāvokli. |
| --- | --- |

(253)

Pirmkārt, dalībvalstu pienākums saskaņā ar Līgumu ir paziņot Komisijai par saviem plāniem piešķirt jaunu atbalstu. Pasākumu projekta publicēšanu Spānijas Parlamenta Oficiālajā Vēstnesī nevar uzskatīt par paziņošanu Komisijai, un Komisijas reakcijas trūkums nevarēja radīt nenoteiktības stāvokli.

| (254) | Otrkārt, Komisijas 2001. gada informācijas pieprasījums attiecībā uz nodokļu līzinga pasākumu liecina, ka Komisija reaģēja uz sūdzības iesniedzēja informāciju par iespējamo atbalstu. Šis pieprasījums tika adresēts Spānijai, un savā atbildē Spānija noteikti noliedza šādu pasākumu esamību. Komisija nepubliskoja pieprasījumu, bet, ja jebkādu iemeslu dēļ nākamie SNL saņēmēji uzzinātu par šo informācijas pieprasījumu tajā brīdī, kad tie plānoja piedalīties shēmā, saņēmējiem būtu jāuztver kā brīdinājums fakts, ka Komisijai bija iesniegta sūdzība un ka Komisija uzskatīja, ka šīs shēmas pasākumi varētu veidot valsts atbalstu. Informācijas pieprasījums arī liecina, ka Komisijai nebija pietiekami daudz zināšanu par pasākumu, lai to novērtētu, un nenoved pie secinājuma, ka Komisija pasākumu apstiprināja. Turklāt, tā kā šis pieprasījums tika nosūtīts pirms stājās spēkā SNL izveides pasākumi, Spānija būtu varējusi paziņot par visiem shēmas elementiem, lai nodrošinātu juridisko noteiktību. Tāpat saņēmējiem bija jāpieprasa Spānijai vai Komisijai Spānijas paziņojums par shēmu vai Komisijas apstiprinājums. Tāpēc ne Spānija, ne uzņēmēji nevarēja apgalvot, ka šis pieprasījums vai, ņemot vērā sniegto atbildi, Komisijas turpmākās rīcības trūkums ir veicinājis nenoteiktības stāvokļa rašanos. |
| --- | --- |

(254)

Otrkārt, Komisijas 2001. gada informācijas pieprasījums attiecībā uz nodokļu līzinga pasākumu liecina, ka Komisija reaģēja uz sūdzības iesniedzēja informāciju par iespējamo atbalstu. Šis pieprasījums tika adresēts Spānijai, un savā atbildē Spānija noteikti noliedza šādu pasākumu esamību. Komisija nepubliskoja pieprasījumu, bet, ja jebkādu iemeslu dēļ nākamie SNL saņēmēji uzzinātu par šo informācijas pieprasījumu tajā brīdī, kad tie plānoja piedalīties shēmā, saņēmējiem būtu jāuztver kā brīdinājums fakts, ka Komisijai bija iesniegta sūdzība un ka Komisija uzskatīja, ka šīs shēmas pasākumi varētu veidot valsts atbalstu. Informācijas pieprasījums arī liecina, ka Komisijai nebija pietiekami daudz zināšanu par pasākumu, lai to novērtētu, un nenoved pie secinājuma, ka Komisija pasākumu apstiprināja. Turklāt, tā kā šis pieprasījums tika nosūtīts pirms stājās spēkā SNL izveides pasākumi, Spānija būtu varējusi paziņot par visiem shēmas elementiem, lai nodrošinātu juridisko noteiktību. Tāpat saņēmējiem bija jāpieprasa Spānijai vai Komisijai Spānijas paziņojums par shēmu vai Komisijas apstiprinājums. Tāpēc ne Spānija, ne uzņēmēji nevarēja apgalvot, ka šis pieprasījums vai, ņemot vērā sniegto atbildi, Komisijas turpmākās rīcības trūkums ir veicinājis nenoteiktības stāvokļa rašanos.

| (255) | Treškārt, attiecībā uz 2004. gada lēmumu par Nīderlandes kompensācijas pasākumu Komisija norāda, ka kompensācija par pasākumu, kas atšķiras no SNL, nevarēja radīt nenoteiktības stāvokli attiecībā uz SNL. Fakts, ka precīzs iespējamā Spānijas atbalsta apraksts publiskos dokumentos tika sniegts tikai lēmuma par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Nīderlandei paredzētajā versijā, nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka lasītāji varēja pieņemt, ka tas attiecās uz SNL. Ar Nīderlandes lēmuma tulkojumu vai pieprasījumu Komisijai viegli varēja noskaidrot, ka iespējamais Spānijas atbalsts ietvēra procentu likmes subsīdijas, pamatojoties uz Karaļa Dekrētu Nr. 442/1994. Turklāt Komisija tikai pieminēja faktu, ka Spānija bija noliegusi iespējamā Spānijas atbalsta esamību un ka Nīderlande nebija iesniegusi pietiekamus pierādījumus. Kā norādīts minētajā lēmumā, Komisija var tikai ticēt dalībvalstij un to nevar saukt pie atbildības par nenoteiktību, ja tāda pastāv, kuru varētu būt radījis turpmākas rīcības trūkums. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2004. gada lēmums nebūtu varējis veicināt nenoteiktības stāvokli attiecībā uz SNL likumību. |
| --- | --- |

(255)

Treškārt, attiecībā uz 2004. gada lēmumu par Nīderlandes kompensācijas pasākumu Komisija norāda, ka kompensācija par pasākumu, kas atšķiras no SNL, nevarēja radīt nenoteiktības stāvokli attiecībā uz SNL. Fakts, ka precīzs iespējamā Spānijas atbalsta apraksts publiskos dokumentos tika sniegts tikai lēmuma par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Nīderlandei paredzētajā versijā, nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka lasītāji varēja pieņemt, ka tas attiecās uz SNL. Ar Nīderlandes lēmuma tulkojumu vai pieprasījumu Komisijai viegli varēja noskaidrot, ka iespējamais Spānijas atbalsts ietvēra procentu likmes subsīdijas, pamatojoties uz Karaļa Dekrētu Nr. 442/1994. Turklāt Komisija tikai pieminēja faktu, ka Spānija bija noliegusi iespējamā Spānijas atbalsta esamību un ka Nīderlande nebija iesniegusi pietiekamus pierādījumus. Kā norādīts minētajā lēmumā, Komisija var tikai ticēt dalībvalstij un to nevar saukt pie atbildības par nenoteiktību, ja tāda pastāv, kuru varētu būt radījis turpmākas rīcības trūkums. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2004. gada lēmums nebūtu varējis veicināt nenoteiktības stāvokli attiecībā uz SNL likumību.

| (256) | Ceturtkārt, Komisija uzskata, ka nenoteiktības stāvoklis, kas attiecībā uz SNL likumību radās Komisijas 2001. gada lēmumā par Brittany Ferries veiktā paziņojuma rezultātā, beidzās datumā, kad tika publicēts Komisijas lēmums par Francijas GIE Fiscaux. Minētajā lēmumā bija skaidri norādīts, ka Komisija uzskata Francijas nodokļu līzinga shēmu par valsts atbalstu, un tam bija jākalpo par brīdinājumu Spānijai un SNL saņēmējiem, ka shēma varētu veidot valsts atbalstu. Tāpēc tas nevarēja radīt vai veicināt nenoteiktības stāvokli šajā ziņā. |
| --- | --- |

(256)

Ceturtkārt, Komisija uzskata, ka nenoteiktības stāvoklis, kas attiecībā uz SNL likumību radās Komisijas 2001. gada lēmumā par Brittany Ferries veiktā paziņojuma rezultātā, beidzās datumā, kad tika publicēts Komisijas lēmums par Francijas GIE Fiscaux. Minētajā lēmumā bija skaidri norādīts, ka Komisija uzskata Francijas nodokļu līzinga shēmu par valsts atbalstu, un tam bija jākalpo par brīdinājumu Spānijai un SNL saņēmējiem, ka shēma varētu veidot valsts atbalstu. Tāpēc tas nevarēja radīt vai veicināt nenoteiktības stāvokli šajā ziņā.

| (257) | Piektkārt, iepriekš 5.6.2.6. iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka komisāres N. Kroes 2009. gadā nosūtītā vēstule neradīja nenoteiktības stāvokli un neveicināja tā rašanos. |
| --- | --- |

(257)

Piektkārt, iepriekš 5.6.2.6. iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka komisāres N. Kroes 2009. gadā nosūtītā vēstule neradīja nenoteiktības stāvokli un neveicināja tā rašanos.

5.6.3.2.   Laikposms starp sūdzības iesniegšanu un procedūras uzsākšanu

| (258) | Komisija uzskata, ka SNL izmeklēšanas laikposms pirms formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas būtu jāsāk rēķināt no 2006. gada, kad Komisija saņēma sūdzības no Eiropas kuģu būvētavām. Ne pasākumu projekta publicēšana Spānijas Oficiālajā Vēstnesī, ne Komisijas 2001. gadā saņemtās sūdzības, kuras Spānija skaidri noliedza 2002. gadā, iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ neapstiprina viedokli, ka Komisija ir nepamatoti kavējusies ar savu izmeklēšanas pilnvaru īstenošanu. Tāpat šis viedoklis netiek apstiprināts 2004. gada galīgajā lēmumā lietā C-66/2003, kas attiecās uz cita iespējama valsts atbalsta pasākuma pieskaņošanu. |
| --- | --- |

(258)

Komisija uzskata, ka SNL izmeklēšanas laikposms pirms formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas būtu jāsāk rēķināt no 2006. gada, kad Komisija saņēma sūdzības no Eiropas kuģu būvētavām. Ne pasākumu projekta publicēšana Spānijas Oficiālajā Vēstnesī, ne Komisijas 2001. gadā saņemtās sūdzības, kuras Spānija skaidri noliedza 2002. gadā, iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ neapstiprina viedokli, ka Komisija ir nepamatoti kavējusies ar savu izmeklēšanas pilnvaru īstenošanu. Tāpat šis viedoklis netiek apstiprināts 2004. gada galīgajā lēmumā lietā C-66/2003, kas attiecās uz cita iespējama valsts atbalsta pasākuma pieskaņošanu.

| (259) | Laikposms starp pirmo sūdzību 2006. gadā un formālas procedūras uzsākšanu 2011. gadā nešķiet pārmērīgs, ņemot vērā iesaistīto nodokļu pasākumu skaitu, nodokļu līzinga darbību sarežģītību un šo līzinga darbību pārredzamības trūkumu. Turklāt Komisija laikposmā no 2006. gada septembra līdz 2010. gada maijam nosūtīja astoņus oficiālus informācijas pieprasījumus (132) un regulāri sazinājās ar Spānijas iestādēm. |
| --- | --- |

(259)

Laikposms starp pirmo sūdzību 2006. gadā un formālas procedūras uzsākšanu 2011. gadā nešķiet pārmērīgs, ņemot vērā iesaistīto nodokļu pasākumu skaitu, nodokļu līzinga darbību sarežģītību un šo līzinga darbību pārredzamības trūkumu. Turklāt Komisija laikposmā no 2006. gada septembra līdz 2010. gada maijam nosūtīja astoņus oficiālus informācijas pieprasījumus (132) un regulāri sazinājās ar Spānijas iestādēm.

| (260) | Turklāt Komisija tikai 2010. gada oktobrī saņēma jaunu sūdzību, kas ietvēra galveno shēmas novērtējumam nepieciešamo elementu, proti, nodokļu ekspertu visaptverošu pētījumu, kurā aprakstīta shēmas darbība un ietekme. Tāpēc SNL izmeklēšanas laikposms nešķiet pietiekams, lai atsauktos uz juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

(260)

Turklāt Komisija tikai 2010. gada oktobrī saņēma jaunu sūdzību, kas ietvēra galveno shēmas novērtējumam nepieciešamo elementu, proti, nodokļu ekspertu visaptverošu pētījumu, kurā aprakstīta shēmas darbība un ietekme. Tāpēc SNL izmeklēšanas laikposms nešķiet pietiekams, lai atsauktos uz juridisko noteiktību.

| (261) | Ņemot vērā šā pasākuma sarežģītību, Komisija nevar izslēgt iespēju, ka juridisko nenoteiktību attiecībā uz SNL kā atbalsta klasifikāciju varētu būt radījis 2001. gada lēmums par Brittany Ferries, kā apgalvoja Spānija un saņēmēji. Bet tas varētu attiekties tikai uz laikposmu līdz Komisijas lēmuma par Francijas GIE Fiscaux publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2007. gada 30. aprīlī, kurā Komisija konstatēja, ka shēma veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(261)

Ņemot vērā šā pasākuma sarežģītību, Komisija nevar izslēgt iespēju, ka juridisko nenoteiktību attiecībā uz SNL kā atbalsta klasifikāciju varētu būt radījis 2001. gada lēmums par Brittany Ferries, kā apgalvoja Spānija un saņēmēji. Bet tas varētu attiekties tikai uz laikposmu līdz Komisijas lēmuma par Francijas GIE Fiscaux publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2007. gada 30. aprīlī, kurā Komisija konstatēja, ka shēma veido valsts atbalstu.

| (262) | Tāpēc Komisija secina, ka tā nepieprasīs SNL darbību rezultātā iegūtā atbalsta atgūšanu attiecībā uz atbalstu, kas tika piešķirts laikposmā no SNL stāšanās spēkā 2002. gadā līdz 2007. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(262)

Tāpēc Komisija secina, ka tā nepieprasīs SNL darbību rezultātā iegūtā atbalsta atgūšanu attiecībā uz atbalstu, kas tika piešķirts laikposmā no SNL stāšanās spēkā 2002. gadā līdz 2007. gada 30. aprīlim.

5.6.4.   Atgūstamo summu noteikšana

| (263) | Komisija ir novērtējusi dažādus nodokļu pasākumus, kuri veido valsts atbalsta shēmas. Šā lēmuma mērķis nav noteikt precīzas atbalsta summas, kuras katrs saņēmējs ieguvis katrā SNL darbībā. Tomēr Komisija uzskata, ka šāda metodika dalībvalstij būtu jāizmanto, lai noteiktu, izvērtējot katru lietu atsevišķi, atbalsta saņēmējus un nesaderīgā atbalsta summas, kuras no tiem jāatgūst. Šo metodiku turpmāk var uzlabot sadarbībā ar Spānijas iestādēm, lai noteiktu faktisko nodokļa priekšrocību summu, kuru saņēma ieguldītāji, ņemot vērā katra individuālo nodokļu situāciju. |
| --- | --- |

(263)

Komisija ir novērtējusi dažādus nodokļu pasākumus, kuri veido valsts atbalsta shēmas. Šā lēmuma mērķis nav noteikt precīzas atbalsta summas, kuras katrs saņēmējs ieguvis katrā SNL darbībā. Tomēr Komisija uzskata, ka šāda metodika dalībvalstij būtu jāizmanto, lai noteiktu, izvērtējot katru lietu atsevišķi, atbalsta saņēmējus un nesaderīgā atbalsta summas, kuras no tiem jāatgūst. Šo metodiku turpmāk var uzlabot sadarbībā ar Spānijas iestādēm, lai noteiktu faktisko nodokļa priekšrocību summu, kuru saņēma ieguldītāji, ņemot vērā katra individuālo nodokļu situāciju.

| (264) | 1. solis. Darbības radītās kopējās nodokļu priekšrocības aprēķins. Tā ir nodokļa priekšrocību neto pašreizējā vērtība (NPV), kuru faktiski ieguvusi EIG vai tās ieguldītāji (t. i., kuģniecības sabiedrība cenu atlaides veidā pirms nodotās priekšrocības daļas atskaitīšanas). NPV būtu jāaprēķina norakstīšanas – nodokļu iestāžu atļautās priekšlaicīgās norakstīšanas – pirmajā dienā un aprēķinā izmantotajām atlaižu likmēm būtu jāatbilst reālajai situācijai tirgū. Komisija iesaka, ka pēc noklusējuma Spānija var izmantot aprēķinus, kurus ekonomisko interešu grupas ir iesniegušas nodokļu administrācijai, piesakoties priekšlaicīgai norakstīšanai (sk. 168. apsvērumu iepriekš). Principā nodokļu priekšrocību uzskata par piešķirtu tajā datumā, kad EIG vai tās ieguldītājiem ir jāmaksā nodokļi. |
| --- | --- |

(264)

1. solis. Darbības radītās kopējās nodokļu priekšrocības aprēķins. Tā ir nodokļa priekšrocību neto pašreizējā vērtība (NPV), kuru faktiski ieguvusi EIG vai tās ieguldītāji (t. i., kuģniecības sabiedrība cenu atlaides veidā pirms nodotās priekšrocības daļas atskaitīšanas). NPV būtu jāaprēķina norakstīšanas – nodokļu iestāžu atļautās priekšlaicīgās norakstīšanas – pirmajā dienā un aprēķinā izmantotajām atlaižu likmēm būtu jāatbilst reālajai situācijai tirgū. Komisija iesaka, ka pēc noklusējuma Spānija var izmantot aprēķinus, kurus ekonomisko interešu grupas ir iesniegušas nodokļu administrācijai, piesakoties priekšlaicīgai norakstīšanai (sk. 168. apsvērumu iepriekš). Principā nodokļu priekšrocību uzskata par piešķirtu tajā datumā, kad EIG vai tās ieguldītājiem ir jāmaksā nodokļi.

| (265) | 2. solis. Darbībai piemēroto vispārējo nodokļu pasākumu piešķirtās nodokļu priekšrocības aprēķins. Tā ir nodokļu priekšrocības summas NPV, ko aprēķinā tādā pašā veidā kā 1. solī, kuru EIG vai tās ieguldītāji būtu saņēmuši atsauces situācijā, kurā būtu ticis izmantots tikai paātrinātas norakstīšanas pasākums, no brīža, kad kuģi sāka izmantot un darbībai piemēroja nodokļus saskaņā ar parastiem uzņēmuma ienākuma nodokļa noteikumiem. Saskaņā ar šo scenāriju kapitāla pieaugumam par kuģa pārdošanu kuģniecības sabiedrībai datumā, kad šī iespēja tiek īstenota, būtu jāpiemēro uzņēmumu ienākumu nodoklis, kuru vispārīgi piemēro uzņēmuma peļņai. Principā uzskata, ka nodokļu priekšrocība ir saņemta tajā datumā, kad EIG vai tās ieguldītājiem ir jāmaksā nodokļi. |
| --- | --- |

(265)

2. solis. Darbībai piemēroto vispārējo nodokļu pasākumu piešķirtās nodokļu priekšrocības aprēķins. Tā ir nodokļu priekšrocības summas NPV, ko aprēķinā tādā pašā veidā kā 1. solī, kuru EIG vai tās ieguldītāji būtu saņēmuši atsauces situācijā, kurā būtu ticis izmantots tikai paātrinātas norakstīšanas pasākums, no brīža, kad kuģi sāka izmantot un darbībai piemēroja nodokļus saskaņā ar parastiem uzņēmuma ienākuma nodokļa noteikumiem. Saskaņā ar šo scenāriju kapitāla pieaugumam par kuģa pārdošanu kuģniecības sabiedrībai datumā, kad šī iespēja tiek īstenota, būtu jāpiemēro uzņēmumu ienākumu nodoklis, kuru vispārīgi piemēro uzņēmuma peļņai. Principā uzskata, ka nodokļu priekšrocība ir saņemta tajā datumā, kad EIG vai tās ieguldītājiem ir jāmaksā nodokļi.

| (266) | 3. solis. Valsts atbalstam līdzvērtīgas nodokļu priekšrocības aprēķins. Tā kā Komisija uzskata paātrinātu norakstīšanu par vispārīgu pasākumu, šim pasākumam (t. i., konkrētu nodokļa summu atlikšanai) atbilstošā priekšrocības summa neveido valsts atbalstu. Starpībai starp 1. un 2. solī saņemtajām summām jāatbilst atbalstam, ko EIG un tās ieguldītāji ir saņēmuši kā attiecīgā nodokļu pasākuma saņēmēji, t. i., priekšlaicīgas norakstīšanas, TN shēmas (uz kuru EIG nebija tiesību) un kapitāla pieauguma atbrīvojuma no nodokļiem, kas saņemts saskaņā ar RIS 50. panta 3. punktu, izmantošanas rezultātā iegūtās kopējās priekšrocības neto pašreizējās vērtības saņēmēji. Principā uzskata, ka nodokļu priekšrocība ir saņemta tajā datumā, kad EIG vai tās ieguldītājiem ir jāmaksā nodokļi. |
| --- | --- |

(266)

3. solis. Valsts atbalstam līdzvērtīgas nodokļu priekšrocības aprēķins. Tā kā Komisija uzskata paātrinātu norakstīšanu par vispārīgu pasākumu, šim pasākumam (t. i., konkrētu nodokļa summu atlikšanai) atbilstošā priekšrocības summa neveido valsts atbalstu. Starpībai starp 1. un 2. solī saņemtajām summām jāatbilst atbalstam, ko EIG un tās ieguldītāji ir saņēmuši kā attiecīgā nodokļu pasākuma saņēmēji, t. i., priekšlaicīgas norakstīšanas, TN shēmas (uz kuru EIG nebija tiesību) un kapitāla pieauguma atbrīvojuma no nodokļiem, kas saņemts saskaņā ar RIS 50. panta 3. punktu, izmantošanas rezultātā iegūtās kopējās priekšrocības neto pašreizējās vērtības saņēmēji. Principā uzskata, ka nodokļu priekšrocība ir saņemta tajā datumā, kad EIG vai tās ieguldītājiem ir jāmaksā nodokļi.

| (267) | 4. solis. Saderīgā atbalsta summas aprēķins. Pirmkārt, EIG un tās ieguldītāju saņemtais atbalsts, kas aprēķināts 3. solī, ir saderīgs, jo tas atbilst kuģniecības sabiedrībai nodotajai priekšrocībai, kura būtu bijusi saderīga, ja to uzskatītu par atbalstu kuģniecības sabiedrībai. Kuģniecības sabiedrībai nodotā atbalsta procentuālā attiecība jānosaka, pamatojoties uz aprēķinu, kas līdzīgs aprēķiniem, kurus ekonomisko interešu grupas savos pieteikumos iesniedza nodokļu administrācijai (sk. 136. apsvērumu iepriekš), atļaujot izmaksāt atlīdzību par starpniecību atbilstīgi tirgum. Kā skaidrots 202.–210. apsvērumā iepriekš, daļu no kuģniecības sabiedrībai nodotās priekšrocības var uzskatīt par saderīgu, ja kuģniecības sabiedrība, attiecīgais kuģis un tā veiktās transporta darbības ir atbilstīgas saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm. Saderīgā summa būtu jānosaka atbilstīgi Pamatnostādņu 11. nodaļai un ņemot vērā visu kuģniecības sabiedrībai jau piešķirto atbalstu EEZ. Spānijā piešķirtā atbalsta summas jāpievieno summām, kas piešķirtas sabiedrības uzņēmējdarbības veikšanas valstī (ja tā ir EEZ dalībvalsts). Atbalsta summa, kas pārsniedz maksimālo summu vai kuras saderību nevar pierādīt saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādņu 11. nodaļu, jāuzskata par nesaderīgu. |
| --- | --- |

(267)

4. solis. Saderīgā atbalsta summas aprēķins. Pirmkārt, EIG un tās ieguldītāju saņemtais atbalsts, kas aprēķināts 3. solī, ir saderīgs, jo tas atbilst kuģniecības sabiedrībai nodotajai priekšrocībai, kura būtu bijusi saderīga, ja to uzskatītu par atbalstu kuģniecības sabiedrībai. Kuģniecības sabiedrībai nodotā atbalsta procentuālā attiecība jānosaka, pamatojoties uz aprēķinu, kas līdzīgs aprēķiniem, kurus ekonomisko interešu grupas savos pieteikumos iesniedza nodokļu administrācijai (sk. 136. apsvērumu iepriekš), atļaujot izmaksāt atlīdzību par starpniecību atbilstīgi tirgum. Kā skaidrots 202.–210. apsvērumā iepriekš, daļu no kuģniecības sabiedrībai nodotās priekšrocības var uzskatīt par saderīgu, ja kuģniecības sabiedrība, attiecīgais kuģis un tā veiktās transporta darbības ir atbilstīgas saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm. Saderīgā summa būtu jānosaka atbilstīgi Pamatnostādņu 11. nodaļai un ņemot vērā visu kuģniecības sabiedrībai jau piešķirto atbalstu EEZ. Spānijā piešķirtā atbalsta summas jāpievieno summām, kas piešķirtas sabiedrības uzņēmējdarbības veikšanas valstī (ja tā ir EEZ dalībvalsts). Atbalsta summa, kas pārsniedz maksimālo summu vai kuras saderību nevar pierādīt saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādņu 11. nodaļu, jāuzskata par nesaderīgu.

| (268) | Tā kā Jūras transporta pamatnostādņu 11. nodaļas maksimālo summu aprēķina katru gadu un kuģniecības sabiedrības saņemtā priekšrocība attiecas uz ilgtermiņa aktīvu, Komisija piekrīt, ka attiecībā uz minētās maksimālās summas piemērošanu kuģniecības sabiedrība SNL darbību rezultātā saņemto priekšrocību var sadalīt atbilstoši attiecīgā kuģa parastajam nolietojuma periodam (desmit gadi). |
| --- | --- |

(268)

Tā kā Jūras transporta pamatnostādņu 11. nodaļas maksimālo summu aprēķina katru gadu un kuģniecības sabiedrības saņemtā priekšrocība attiecas uz ilgtermiņa aktīvu, Komisija piekrīt, ka attiecībā uz minētās maksimālās summas piemērošanu kuģniecības sabiedrība SNL darbību rezultātā saņemto priekšrocību var sadalīt atbilstoši attiecīgā kuģa parastajam nolietojuma periodam (desmit gadi).

| (269) | Otrkārt, tā kā tas attiecas uz atlīdzību tādiem finanšu ieguldītājiem par starpniecību atbilstīgi tirgum, kuri nodod saderīgu atbalstu kuģniecības sabiedrībām, šī atlīdzība arī tiks uzskatīta par saderīgu vai nesaderīgu atbalstu tādā pašā proporcijā kā kuģniecības sabiedrībai nodotā priekšrocība (sk. 201. apsvērumu iepriekš). |
| --- | --- |

(269)

Otrkārt, tā kā tas attiecas uz atlīdzību tādiem finanšu ieguldītājiem par starpniecību atbilstīgi tirgum, kuri nodod saderīgu atbalstu kuģniecības sabiedrībām, šī atlīdzība arī tiks uzskatīta par saderīgu vai nesaderīgu atbalstu tādā pašā proporcijā kā kuģniecības sabiedrībai nodotā priekšrocība (sk. 201. apsvērumu iepriekš).

5.6.5.   Līguma panti

| (270) | Kā minēts iepriekš, PYMAR informēja Komisiju par konkrētiem pantiem konkrētos līgumos starp ieguldītājiem, kuģniecības sabiedrībām un kuģu būvētavām, kuros paredzētas atrunas. Saskaņā ar šiem pantiem kuģu būvētavu pienākums būtu atlīdzināt citām līgumslēdzējām pusēm, ja gaidāmās nodokļu priekšrocības nav iespējams saņemt. |
| --- | --- |

(270)

Kā minēts iepriekš, PYMAR informēja Komisiju par konkrētiem pantiem konkrētos līgumos starp ieguldītājiem, kuģniecības sabiedrībām un kuģu būvētavām, kuros paredzētas atrunas. Saskaņā ar šiem pantiem kuģu būvētavu pienākums būtu atlīdzināt citām līgumslēdzējām pusēm, ja gaidāmās nodokļu priekšrocības nav iespējams saņemt.

| (271) | Komisija galīgajā negatīvajā lēmumā par daļēju atgūšanu Francijas GIE fiscaux lietā (133), kurai ir ievērojama līdzība ar šo lietu, norādīja, ka: “fakts, ka nodokļu un juridiskais risks, ko rada ekonomisko interešu grupējuma biedri, atsevišķos gadījumos saskaņā ar līgumu varēja atsaukties uz īpašumu lietotājiem, nav pietiekams pamats tam, lai pārkāptu principu, saskaņā ar kuru tiktu īstenots Komisijas noteiktais mērķis, kad tā vajadzības gadījumā prasa nelikumīgi piešķirtā atbalsta atlīdzināšanu, kas nozīmē, ka dažādi nodokļu atvieglojumu saņēmēji zaudē ienākumus, kurus tie līdz šim saņēma konkrētajā tirgū salīdzinājumā ar saviem konkurentiem, un pēc minētā atbalsta atlīdzināšanas atkal iestājas iepriekšējā tirgus situācija”. Komisija secināja, ka “šā mērķa realizēšana nevar būt atkarīga ... no līguma nosacījumiem, par kuriem vienojušies atbalsta saņēmēji”. |
| --- | --- |

(271)

Komisija galīgajā negatīvajā lēmumā par daļēju atgūšanu Francijas GIE fiscaux lietā (133), kurai ir ievērojama līdzība ar šo lietu, norādīja, ka: “fakts, ka nodokļu un juridiskais risks, ko rada ekonomisko interešu grupējuma biedri, atsevišķos gadījumos saskaņā ar līgumu varēja atsaukties uz īpašumu lietotājiem, nav pietiekams pamats tam, lai pārkāptu principu, saskaņā ar kuru tiktu īstenots Komisijas noteiktais mērķis, kad tā vajadzības gadījumā prasa nelikumīgi piešķirtā atbalsta atlīdzināšanu, kas nozīmē, ka dažādi nodokļu atvieglojumu saņēmēji zaudē ienākumus, kurus tie līdz šim saņēma konkrētajā tirgū salīdzinājumā ar saviem konkurentiem, un pēc minētā atbalsta atlīdzināšanas atkal iestājas iepriekšējā tirgus situācija”. Komisija secināja, ka “šā mērķa realizēšana nevar būt atkarīga ... no līguma nosacījumiem, par kuriem vienojušies atbalsta saņēmēji”.

| (272) | Saskaņā ar iedibinātu judikatūru valsts pienākuma mērķis, atceļot tādu atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir atjaunot iepriekšējo stāvokli (134). Saskaņā ar citu formulu galvenais nelikumīgi izmaksāta valsts atbalsta atgūšanas mērķis ir šāda atbalsta piešķirtās konkurences priekšrocības radītā konkurences izkropļojuma ierobežošana (135). Atmaksājot atbalstu, saņēmējs zaudē tiesības uz priekšrocību, kura tam bija salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kas bija pirms atbalsta samaksāšanas (136). |
| --- | --- |

(272)

Saskaņā ar iedibinātu judikatūru valsts pienākuma mērķis, atceļot tādu atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir atjaunot iepriekšējo stāvokli (134). Saskaņā ar citu formulu galvenais nelikumīgi izmaksāta valsts atbalsta atgūšanas mērķis ir šāda atbalsta piešķirtās konkurences priekšrocības radītā konkurences izkropļojuma ierobežošana (135). Atmaksājot atbalstu, saņēmējs zaudē tiesības uz priekšrocību, kura tam bija salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un tiek atjaunota situācija, kas bija pirms atbalsta samaksāšanas (136).

| (273) | Lai sasniegtu šo rezultātu, Komisijai jābūt pilnvarām dot rīkojumu atgūt atbalstu no faktiskajiem saņēmējiem, lai izpildītu konkurences situācijas atjaunošanas funkciju tirgū(-os), kurā(-os) noticis izkropļojums. Tāpēc Komisijai jāspēj skaidri noteikt uzņēmumi, kuru pienākums ir atmaksāt par nesaderīgu pasludināto nelikumīgo atbalstu. Tomēr šis plāns pastāvīgi tiktu izjaukts, ja privātā sektora pārstāvji drīkstētu saskaņā ar līguma noteikumiem mainīt Komisijas pieņemto atgūšanas lēmumu ietekmi. Šādu iespēju, ja tāda pastāvētu, varētu izmantot ekonomikas dalībnieki, kuriem ir ievērojamas spējas vienoties par izdevīgiem nosacījumiem, lai pasargātu sevi no atgūšanas lēmumiem, tādējādi atņemot valsts atbalsta kontrolei tās praktiskās sekas. |
| --- | --- |

(273)

Lai sasniegtu šo rezultātu, Komisijai jābūt pilnvarām dot rīkojumu atgūt atbalstu no faktiskajiem saņēmējiem, lai izpildītu konkurences situācijas atjaunošanas funkciju tirgū(-os), kurā(-os) noticis izkropļojums. Tāpēc Komisijai jāspēj skaidri noteikt uzņēmumi, kuru pienākums ir atmaksāt par nesaderīgu pasludināto nelikumīgo atbalstu. Tomēr šis plāns pastāvīgi tiktu izjaukts, ja privātā sektora pārstāvji drīkstētu saskaņā ar līguma noteikumiem mainīt Komisijas pieņemto atgūšanas lēmumu ietekmi. Šādu iespēju, ja tāda pastāvētu, varētu izmantot ekonomikas dalībnieki, kuriem ir ievērojamas spējas vienoties par izdevīgiem nosacījumiem, lai pasargātu sevi no atgūšanas lēmumiem, tādējādi atņemot valsts atbalsta kontrolei tās praktiskās sekas.

| (274) | Salīdzinot ar neseno Residex spriedumu (137), Tiesa paziņoja, ka valsts tiesas pienākums ir noteikt atbalsta saņēmēju vai, attiecīgā gadījumā, valsts atbalstu veidojošas garantijas saņēmējus un īstenot kopīgās attiecīgā atbalsta summas atgūšanu, ņemot vērā konkrētās lietas īpatnības. Turklāt, neatkarīgi no tā, kurš drīkst būt atbalsta saņēmējs un, ņemot vērā, ka to pasākumu mērķis, kuri valsts tiesām jāveic LESD 108. panta 3. punkta pārkāpuma gadījumā, būtībā ir atjaunot konkurences situāciju, kāda tā bija pirms attiecīgā atbalsta samaksāšanas, šīm tiesām jānodrošina, ka pasākumi, kurus tās veic, ņemot vērā iepriekš minēto tiesību aktu spēkā esamību, padara iespējamu šāda mērķa sasniegšanu. Tas liecina, ka gadījumos, ja ir jānovērš atbalsta radīti izkropļojumi, valsts tiesas drīkst iejaukties un paziņot, ka līgumi nav spēkā esoši, pat kaitējot personām, kuras nav atbalsta saņēmēji, – šajā gadījumā aizdevējiem, kuru prasības tika atbalstītas ar valsts garantiju. Šo pašu pamatojumu piemēro a fortiori Komisijai, ja tā dod rīkojumu efektīvi atgūt atbalstu no saņēmējiem. Šajā ziņā jāuzsver, ka Komisija tiek aicināta pieņemt galīgo lēmumu par atbalsta pasākumu, nevis nodrošināt, kā tas jādara valsts tiesām, ka tiek ievērotas privātpersonu tiesības tajos gadījumos, kad nav izpildīts pienākums sniegt iepriekšēju paziņojumu par valsts atbalstu Komisijai saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(274)

Salīdzinot ar neseno Residex spriedumu (137), Tiesa paziņoja, ka valsts tiesas pienākums ir noteikt atbalsta saņēmēju vai, attiecīgā gadījumā, valsts atbalstu veidojošas garantijas saņēmējus un īstenot kopīgās attiecīgā atbalsta summas atgūšanu, ņemot vērā konkrētās lietas īpatnības. Turklāt, neatkarīgi no tā, kurš drīkst būt atbalsta saņēmējs un, ņemot vērā, ka to pasākumu mērķis, kuri valsts tiesām jāveic LESD 108. panta 3. punkta pārkāpuma gadījumā, būtībā ir atjaunot konkurences situāciju, kāda tā bija pirms attiecīgā atbalsta samaksāšanas, šīm tiesām jānodrošina, ka pasākumi, kurus tās veic, ņemot vērā iepriekš minēto tiesību aktu spēkā esamību, padara iespējamu šāda mērķa sasniegšanu. Tas liecina, ka gadījumos, ja ir jānovērš atbalsta radīti izkropļojumi, valsts tiesas drīkst iejaukties un paziņot, ka līgumi nav spēkā esoši, pat kaitējot personām, kuras nav atbalsta saņēmēji, – šajā gadījumā aizdevējiem, kuru prasības tika atbalstītas ar valsts garantiju. Šo pašu pamatojumu piemēro a fortiori Komisijai, ja tā dod rīkojumu efektīvi atgūt atbalstu no saņēmējiem. Šajā ziņā jāuzsver, ka Komisija tiek aicināta pieņemt galīgo lēmumu par atbalsta pasākumu, nevis nodrošināt, kā tas jādara valsts tiesām, ka tiek ievērotas privātpersonu tiesības tajos gadījumos, kad nav izpildīts pienākums sniegt iepriekšēju paziņojumu par valsts atbalstu Komisijai saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

| (275) | No tā izriet, ka līguma panti, kas aizsargā atbalsta saņēmējus no nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanas, pārvietojot šādas atgūšanas tiesiskos un ekonomiskos riskus uz citām personām, ir pretrunā Līgumā noteiktajai valsts atbalsta kontroles sistēmas būtībai. Šāda sistēma ir svarīga, lai varētu veikt Kopienai un jo īpaši iekšējā tirgus darbībai uzticētos uzdevumus, un tāpēc veido sabiedriskās kārtības noteikumu kopumu (138). Tāpēc privātā sektora pārstāvji nevar atkāpties no tā ar līguma nosacījumiem. |
| --- | --- |

(275)

No tā izriet, ka līguma panti, kas aizsargā atbalsta saņēmējus no nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanas, pārvietojot šādas atgūšanas tiesiskos un ekonomiskos riskus uz citām personām, ir pretrunā Līgumā noteiktajai valsts atbalsta kontroles sistēmas būtībai. Šāda sistēma ir svarīga, lai varētu veikt Kopienai un jo īpaši iekšējā tirgus darbībai uzticētos uzdevumus, un tāpēc veido sabiedriskās kārtības noteikumu kopumu (138). Tāpēc privātā sektora pārstāvji nevar atkāpties no tā ar līguma nosacījumiem.

| (276) | Tas vēl vairāk attiecas uz situāciju, kura tiek pārbaudīta saistībā ar SNL sistēmu, kur dažas kuģu būvētavas atrodas valsts kontrolē. Valsts kuģu būvētavu rīcība kavētu nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanu tādā apmērā, kādu tās ir noteikušas līguma pantos, kas pasargā saņēmējus no atbalsta atgūšanas. Turklāt valsts kontrolētu uzņēmēju rīcība, kuri cenšas pasargāt savus līgumpartnerus no atbalsta atgūšanas, var radīt ievērojamu spiedienu uz to privātā sektora konkurentiem, kurus tas var mudināt iekļaut līdzīgus pantus savos līgumos, tā rezultātā padarot saņēmēju aizsardzību no atgūšanas vēl vispārīgāku. |
| --- | --- |

(276)

Tas vēl vairāk attiecas uz situāciju, kura tiek pārbaudīta saistībā ar SNL sistēmu, kur dažas kuģu būvētavas atrodas valsts kontrolē. Valsts kuģu būvētavu rīcība kavētu nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanu tādā apmērā, kādu tās ir noteikušas līguma pantos, kas pasargā saņēmējus no atbalsta atgūšanas. Turklāt valsts kontrolētu uzņēmēju rīcība, kuri cenšas pasargāt savus līgumpartnerus no atbalsta atgūšanas, var radīt ievērojamu spiedienu uz to privātā sektora konkurentiem, kurus tas var mudināt iekļaut līdzīgus pantus savos līgumos, tā rezultātā padarot saņēmēju aizsardzību no atgūšanas vēl vispārīgāku.

6.   SECINĀJUMS

Komisija secina, ka:

| — | saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm un 2002. gada 27. februāra lēmumu, ar ko tiek dota atļauja Spānijas TN sistēmai, darbības, kuras ietver tikai kuģu nomāšanu, fraktēšanu vai īrēšanu, neveido transporta pakalpojumus. Tāpēc attiecībā uz šīm darbībām nav tiesību izmantot Spānijas TN shēmu, ko atļāvusi Komisija, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm un 2002. gada 27. februāra lēmumu, ar ko tiek dota atļauja Spānijas TN sistēmai, darbības, kuras ietver tikai kuģu nomāšanu, fraktēšanu vai īrēšanu, neveido transporta pakalpojumus. Tāpēc attiecībā uz šīm darbībām nav tiesību izmantot Spānijas TN shēmu, ko atļāvusi Komisija,

| — | TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants (nomāto aktīvu priekšlaicīga norakstīšana), TN sistēmas piemērošana ekonomisko interešu grupām, kurām uz to nav tiesību, kā arī RIS 50. panta 3. punkts ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, |
| --- | --- |

—

TRLIS 115. panta 11. punkts un 48. panta 4. punkts un RIS 49. pants (nomāto aktīvu priekšlaicīga norakstīšana), TN sistēmas piemērošana ekonomisko interešu grupām, kurām uz to nav tiesību, kā arī RIS 50. panta 3. punkts ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē,

| — | šie pasākumi nav esošais atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta nozīmē, jo par tiem netika paziņots Komisijai, kā arī tie nesaņēma Komisijas atļauju citā veidā, |
| --- | --- |

—

šie pasākumi nav esošais atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta nozīmē, jo par tiem netika paziņots Komisijai, kā arī tie nesaņēma Komisijas atļauju citā veidā,

| — | Spānija ir nelikumīgi īstenojusi attiecīgo atbalstu, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

Spānija ir nelikumīgi īstenojusi attiecīgo atbalstu, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu,

| — | no tā izriet, ka tā sauktā Spānijas nodokļu līzinga sistēma, kas ietver TRLIS 115. panta 11. punkta un 48. panta 4. punkta un RIS 49. panta (nomāto aktīvu priekšlaicīga norakstīšana) kopīgu izmantošanu, TN sistēmas piemērošanu ekonomisko interešu grupām, kurām uz to nav tiesību, kā arī RIS 50. panta 3. punkta izmantošanu, ir nelikumīga, |
| --- | --- |

—

no tā izriet, ka tā sauktā Spānijas nodokļu līzinga sistēma, kas ietver TRLIS 115. panta 11. punkta un 48. panta 4. punkta un RIS 49. panta (nomāto aktīvu priekšlaicīga norakstīšana) kopīgu izmantošanu, TN sistēmas piemērošanu ekonomisko interešu grupām, kurām uz to nav tiesību, kā arī RIS 50. panta 3. punkta izmantošanu, ir nelikumīga,

| — | atbalstu EIG vai tās ieguldītājiem var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas attiecas uz atlīdzību par finanšu ieguldītāju starpniecību atbilstīgi tirgum un to nodod jūras transporta uzņēmumiem, kuriem saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm ir uz to tiesības atbilstīgi šajās pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem. Ar to tiek paredzēts, ka kopējā kuģniecības sabiedrībām nodotā summa nepārsniedz Pamatnostādņu 11. nodaļā minēto maksimālo summu, |
| --- | --- |

—

atbalstu EIG vai tās ieguldītājiem var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas attiecas uz atlīdzību par finanšu ieguldītāju starpniecību atbilstīgi tirgum un to nodod jūras transporta uzņēmumiem, kuriem saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm ir uz to tiesības atbilstīgi šajās pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem. Ar to tiek paredzēts, ka kopējā kuģniecības sabiedrībām nodotā summa nepārsniedz Pamatnostādņu 11. nodaļā minēto maksimālo summu,

| — | tā atbalsta daļa, kas pārsniedz saderīga atbalsta summu, būtu jāatgūst no saņēmējiem, t. i., ekonomisko interešu grupām un to ieguldītājiem, nedodot iespēju šādiem saņēmējiem nodot atgūšanas slogu citām personām, |
| --- | --- |

—

tā atbalsta daļa, kas pārsniedz saderīga atbalsta summu, būtu jāatgūst no saņēmējiem, t. i., ekonomisko interešu grupām un to ieguldītājiem, nedodot iespēju šādiem saņēmējiem nodot atgūšanas slogu citām personām,

| — | Komisijai nav jādod rīkojums atgūt atbalstu, kas radies to SNL darbību rezultātā, kurām atbalsts tika piešķirts laikposmā starp SNL stāšanos spēkā 2002. gadā un 2007. gada 30. aprīli, kad tika publicēts Lēmums par lietu C-46/2004 Francijas GIE Fiscaux (sk. 261. apsvērumu iepriekš), |
| --- | --- |

—

Komisijai nav jādod rīkojums atgūt atbalstu, kas radies to SNL darbību rezultātā, kurām atbalsts tika piešķirts laikposmā starp SNL stāšanos spēkā 2002. gadā un 2007. gada 30. aprīli, kad tika publicēts Lēmums par lietu C-46/2004 Francijas GIE Fiscaux (sk. 261. apsvērumu iepriekš),

| — | pēc minētā datuma rīkojums par atgūšanu nebūtu Eiropas Savienības tiesībās ietverto tiesiskās paļāvības un juridiskās noteiktības aizsardzības principu pārkāpums, |
| --- | --- |

—

pēc minētā datuma rīkojums par atgūšanu nebūtu Eiropas Savienības tiesībās ietverto tiesiskās paļāvības un juridiskās noteiktības aizsardzības principu pārkāpums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākumi, kas izriet no TRLIS 115. panta 11. punkta piemērošanas (nomāto aktīvu priekšlaicīga norakstīšana), no tonnāžas nodokļu shēmas piemērošanas uzņēmumiem, kuģiem vai darbībām, kurām uz to nav tiesību, un no RIS 50. panta 3. punkta piemērošanas, ir valsts atbalsts ekonomisko interešu grupām un to ieguldītājiem, kuru kopš 2002. gada 1. janvāra nelikumīgi īstenojusi Spānija, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu.

2. pants

Lēmuma 1. pantā minētie valsts atbalsta pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu, izņemot to atbalstu, kas attiecas uz atlīdzību par finanšu ieguldītāju starpniecību atbilstīgi tirgum un ko nodod jūras transporta uzņēmumiem, kuriem saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm ir uz to tiesības atbilstīgi šajās pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem.

3. pants

Spānija izbeidz 1. pantā minēto atbalsta shēmu, ciktāl tā nav saderīga ar iekšējo tirgu.

4. pants

1.   Spānija atgūst nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu, no EIG ieguldītājiem, kuri guvuši labumu no tās, nedodot iespēju šādiem saņēmējiem nodot atgūšanas slogu citām personām. Tomēr netiek atgūts atbalsts, kas piešķirts kā daļa no finansēšanas darbībām, ar kurām kompetentas valsts iestādes ir apņēmušās piešķirt pasākumu sniegtās priekšrocības saskaņā ar pirms 2007. gada 30. aprīļa pieņemtiem juridiski saistošiem tiesību aktiem.

2.   Atmaksājamām summām piemēro procentus par laikposmu, kas sākas dienā, kad summas darītas pieejamas saņēmējiem, un beidzas to faktiskās atmaksāšanas dienā.

3.   Procentus aprēķina gan pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (139) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (140), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   No šā lēmuma pieņemšanas dienas Spānija atceļ visus saskaņā ar 1. pantā minētajām shēmām piešķirtā atbalsta neveiktos maksājumus.

5. pants

1.   Saskaņā ar šā lēmuma 1. pantā minēto shēmu piešķirtā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un spēkā esoša.

2.   Spānija nodrošina, ka šis lēmums tiek izpildīts četros mēnešos no tā paziņošanas datuma.

6. pants

1.   Divos mēnešos no šā lēmuma paziņošanas Spānija iesniedz šādu informāciju:

| a) | to saņēmēju saraksts, kuri ir saņēmuši atbalstu saskaņā ar šā lēmuma 1. pantā minēto shēmu, un kopējā atbalsta summa, ko saņēmis katrs no tiem saskaņā ar shēmu; |
| --- | --- |

a)

to saņēmēju saraksts, kuri ir saņēmuši atbalstu saskaņā ar šā lēmuma 1. pantā minēto shēmu, un kopējā atbalsta summa, ko saņēmis katrs no tiem saskaņā ar shēmu;

| b) | kopējā summa (pamatsumma un atmaksas procenti), kas jāatgūst no katra atbalsta saņēmēja; |
| --- | --- |

b)

kopējā summa (pamatsumma un atmaksas procenti), kas jāatgūst no katra atbalsta saņēmēja;

| c) | šā lēmuma izpildei jau veikto un iecerēto pasākumu sīks apraksts; |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma izpildei jau veikto un iecerēto pasākumu sīks apraksts;

| d) | dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējiem ir dots rīkojums atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējiem ir dots rīkojums atmaksāt atbalstu.

2.   Spānija informē Komisiju par šā lēmuma izpildei pieņemto valsts pasākumu īstenošanas gaitu, līdz saskaņā ar 1. pantā minētajām atbalsta shēmām piešķirtais atbalsts ir atgūts. Pēc Komisijas pieprasījuma tā nekavējoši iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildei jau veiktajiem un iecerētajiem pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atmaksas procentiem, kas jau ir atgūti no saņēmējiem.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2013. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 276, 21.9.2011., 5. lpp.

1

(2)  Sk. Parlamenta jautājumu E-5819/2010, uz kuru tika dota atbilde 31.8.2010.

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Spānijas mazo un vidējo kuģu būvētavu asociācija.

4

(5)  Līzinga sabiedrība un kuģniecības sabiedrība paraksta arī pirkšanas (vai atpirkšanas) un pārdošanas (vai nodošanas) iespējas līgumus.

5

(6)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  2010. gada 26. jūlija vēstule.

7

(8)  Parasti kapitāla pieaugums veidotos pēc tāda aktīva pārdošanas, kuram ir aprēķināts pārmērīgs nolietojums priekšlaicīgas un paātrinātas norakstīšanas rezultātā, jo aktīva atlikusī ar nodokli apliekamā vērtība ir ievērojami zemāka nekā tā pārdošanas cena.

8

(9)  Starpība starp kuģa pārdošanas cenu un ar nodokli apliekamo vērtību. Kuģa ar nodokli apliekamā vērtība ir samaksātā sākotnējā cena, no kuras atņemtas ar tā nolietojumu saistītās summas (izdevumi). Šajā gadījumā kuģis būtu pilnībā vai gandrīz pilnībā norakstīts pirms EIG pāriešanas uz TN, t. i., tā uzskaites vērtība būtu nulle vai gandrīz nulle.

9

(10)  Tā ietver arī Spānijas sniegto informāciju, t. i., trīs reālus pieprasījumus, kurus ekonomisko interešu grupas iesniegušas nodokļu administrācijai saskaņā ar 115. panta 11. punktu Likumā par uzņēmuma ienākuma nodokli (konsolidētā versija) (Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades – TRLIS), un līgumus, kā arī citus šiem pieprasījumiem pievienotos pielikumus.

10

Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades – TRLIS

(11)  Šajā lēmumā “nolietojums” bez izņēmuma nozīmē, ka aktīva īpašnieks atskaita nolietojuma izmaksas un ka nomnieks atskaita maksājumus, kas veikti, lai iznomātājs atgūtu aktīva vērtību. Attiecīgi nomāto aktīvu paātrināta norakstīšana nozīmē iespēju nomniekam atskaitīt šos maksājumus, ja tie nepārsniedz lineārā nolietojuma koeficientu vairāk kā divas vai trīs reizes.

11

(12)  Karaļa 2004. gada 5. marta Likumdošanas dekrēts Nr. 4/2004, ar ko apstiprina Likuma par uzņēmuma ienākuma nodokli konsolidēto versiju, publicēts “Spānijas Karalistes Oficiālajā Vēstnesī” (Boletín Oficial del Estado – B.O.E.), 11.3.2004.

12

Boletín Oficial del Estado – B.O.E.

(13)  Karaļa 2004. gada 30. jūlija Dekrēts Nr. 1777/2004, ar ko apstiprina Noteikumus par uzņēmuma ienākuma nodokli, publicēts “Spānijas Karalistes Oficiālajā Vēstnesī” (B.O.E.), 6.8.2004.

13

B.O.E.

(14)  Izņemot iegādes iespējas vērtību.

14

(15)  Katru gadu pēc iepriekšējā nodokļa maksājuma atlikušajai aktīva vērtībai piemēro konstantu procentuālo likmi (atlikusī vērtība = iegādes vērtība, no kuras atņem iepriekš iegrāmatoto nolietojumu). Tā vietā, lai aktīva vērtību sadalītu vienādās summās pa visu konkrēto periodu, saskaņā ar šo sistēmu nolietojuma maksājumi katrā secīgajā periodā samazinās.

15

(16)  Ja aktīva nolietojums ir jāaprēķina piecos gados, tad saskaņā ar aritmētiski degresīvo metodi koeficients ir 15 (= 1 + 2 + 3 + 4 + 5) un nolietojuma izmaksas 1. gadā ir 5/15 no iegādes vērtības, 2. gadā – 4/15 utt., bet 5. gadā – tikai 1/15 no iegādes vērtības.

16

(17)  Saskaņā ar agrāko 128. panta 11. punktu Likumā Nr. 43/1995, ko ievieš ar Likumu Nr. 24/2001 un piemēro no 2002. gada. “Priekšlaicīga norakstīšana” nozīmē, ka tiek noteikts agrāks datums, no kura var sākt norakstīšanu. Šajā gadījumā, ja nodokļu maksātāji saņem nepieciešamo atļauju, viņi var sākt paātrinātu norakstīšanu kuģa būves laikā, t. i., pirms kuģis tiek piegādāts ar nodokli apliekamajai personai vai pirms ar nodokli apliekamā persona sāk to izmantot.

17

(18)  TRLIS 48. pantā paredzēts īpašs nodokļu režīms, ko piemēro ekonomisko interešu grupām. Skatiet 2.2.3. iedaļu “3. pasākums. Ekonomisko interešu grupas (EIG)”.

18

TRLIS

(19)  Komisijas 2002. gada 27. februāra Lēmums C(2002) 582 galīgā redakcija par Lietu N 736/2001, kas grozīts ar Lēmumu N 528/2003.

19

(20)  OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp.

20

(21)  Atsauce uz 1992. gada 24. novembra Likumu Nr. 27/1992 par valsts ostām un tirdzniecības floti.

21

(22)  Sk. TRLIS 125. panta 2. punktu.

22

TRLIS

(23)  Ieviests ar Karaļa 2003. gada 28. februāra Dekrētu Nr. 252/2003, “Spānijas Karalistes Oficiālais Vēstnesis” (B.O.E.) Nr. 62, 13.3.2003.

23

B.O.E.

(24)  RIS 50. panta 3. punkts. Jānorāda, ka šis izņēmums tiek piešķirts tikai ekonomisko interešu grupām, kurām nodokļu iestādes jau ir piešķīrušas atļauju veikt priekšlaicīgu norakstīšanu.

24

RIS

(25)  Datumā, kad notiek pāreja uz TN.

25

(26)  Datumā, kad kuģa īpašumtiesības tiek nodotas kuģniecības sabiedrībai.

26

(27)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi.

27

(28)  Padomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4055/86, ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm (OV L 378, 31.12.1986., 1. lpp.).

28

(29)  Padomes 1992. gada 7. decembra Regula (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.).

29

(30)  Komercnoslēpums/konfidenciāla informācija.

30

(31)  [...]

31

(32)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp., sk. 14. punktu.

32

(33)  Sk. Komisijas 2009. gada 8. jūlija Lēmumu 2009/809/EK par groepsrentebox shēmu, kuru Nīderlande plāno īstenot, (C 4/07), Nīderlande, Groepsrentebox.

33

groepsrentebox

Groepsrentebox

(34)  TRLIS – Likuma par uzņēmuma ienākuma nodokli konsolidētā versija.

34

TRLIS

(35)  Sk. 15. zemsvītras piezīmi.

35

(36)  Sk. 16. zemsvītras piezīmi.

36

(37)  Sk. TRLIS 11. panta 1. punkta d) apakšpunktu un RIS 5. pantu.

37

TRLIS

RIS

(38)  Valsts atbalsts C 46/2004, Komisijas 2006. gada 20. decembra Lēmums par Francijas ieviesto atbalsta shēmu saskaņā ar Vispārējā nodokļu kodeksa 39.CA pantu (OV L 112, 30.4.2007., 43. lpp.).

38

(39)  Sk. 20. zemsvītras piezīmi.

39

(40)  Komisija neuzskata, ka tonnāžas nodokļa piemērošana attiecībā uz ekonomisko interešu grupām var radīt problēmas, ja šīs grupas faktiski izmanto kuģus, lai sniegtu jūras transporta pakalpojumus, un ievēro Jūras transporta pamatnostādnēs paredzētos nosacījumus.

40

(41)  “Šis noteikums attiecas uz visiem kuģiem, laivām un jūras ietaisēm, neatkarīgi no izcelsmes, tonnāžas vai nolūka. To piemēro arī visām jūrniecības sabiedrībām, kuras izmanto kuģus, neatkarīgi no tā, vai runa ir par to īpašniekiem, vai kuģi tiek izmantoti saskaņā ar nomas nolīgumu, fraktēšanas nolīgumu vai jebkuru citu tiesību aktos atļauto formulu.”

41

(42)  Sk. Komisijas 2002. gada 27. februāra Lēmuma C(2002) 582 (galīgā redakcija) 2.4. iedaļu “Atbalsta saņēmēji”: “Atbalsta saņēmēji saistībā ar tonnāžas nodokļa shēmas izmantošanu var būt saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrētas jūrniecības sabiedrības, kuru darbība ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu.”

42

(43)  Sk. Spānijas iestāžu 2011. gada 2. augusta atbildes vēstuli uz Komisijas Lēmumu C(2011) 4494 (galīgā redakcija), proti, 3.2.3.2. iedaļu “Iespējams jauns valsts atbalsts – RIS 50. panta 3. punkta 9. apakšpunkts”:“... jēdzienu “izmantots” uzņēmuma ienākuma nodokļa darbības jomā piemēro tiem elementiem, kurus ir izmantojušas trešās personas, kas nav tās pašas nodokļu maksātājas, kuras vēlas piemērot īpašo noteikumu.”

43

RIS

(44)  Komisijas 2006. gada 20. decembra Lēmums lietā C 46/04 GIE Fiscaux; 2001. gada 8. maija Lēmums lietā C 31/98 Brittany Ferries; 2003. gada 16. decembra Lēmums lietā N 474/03 Air Caraïbes un 2008. gada 20. maija Lēmums lietā C 74/99 Le Levant.

44

GIE Fiscaux

Brittany Ferries

Air Caraïbes

Le Levant

(45)  Paredzēts Spānijas Likumā Nr. 27/92. Tādējādi atbalsta saņēmēji var būt uzņēmumi, kuru galvenais birojs atrodas Spānijā, vai ES dibināti uzņēmumi ar filiālēm Spānijā.

45

(46)  Sk. 14. panta 1. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai.

46

(47)  Komisijas 2001. gada 8. maija Lēmums lietā C 31/98 (OV L 12, 15.1.2002., 33. lpp.).

47

(48)  Koordinācijas centri (Vācija), koordinācijas centri un finanšu sabiedrības (Luksemburga), Vizcaya koordinācijas centri (Spānija), galvenā mītne un starptautiskie valsts kasu kopfondi (Francija), ārvalstīs gūtie ienākumi (Īrija), starptautiskās finansēšanas darbības (Nīderlande).

48

Vizcaya

(49)  Komisijas 2011. gada 12. janvāra Lēmums lietā C 45/07 par uzņēmuma finanšu nemateriālās vērtības norakstīšanu nodokļu mērķiem saistībā ar līdzdalības iegūšanu ārvalsts uzņēmumā (C 45/07, OV L 135, 21.5.2011., 1. lpp.).

49

(50)  Komisijas 2000. gada 16. maija Lēmums par Itālijas īstenotu atbalsta shēmu lieliem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (OV L 79, 17.3.2001., 29. lpp.).

50

(51)  Komisijas 2003. gada 3. jūnija Lēmums C87/2001 Orknejas salu padomes uzskaites shēma (OV L 211, 21.8.2003., 49. lpp.) un Komisijas 2003. gada 3. jūnija Lēmums par aizdevumiem nozvejas kvotu iegādei Šetlendas salās (OV L 211, 21.8.2003., 63. lpp.).

51

(52)  2011. gada 2. augusta vēstule.

52

(53)  Komisijas 2001. gada 8. maija Lēmums par valsts atbalstu, kuru Francija sniedza Bretagne Angleterre Irlande uzņēmumam (“BAI” vai “Brittany Ferries”) (OV L 12, 15.1.2002., 33. lpp.).

53

Bretagne Angleterre Irlande

BAI

Brittany Ferries

(54)  Sk. Spānijas Parlamenta Oficiālo Vēstnesi, Deputātu kongress, VII likumdevēja iestāde, A krājums: tiesību aktu projekti Nr. 50-1, 10.10.2001., 22.–25. lpp. (http://www.congreso.es).

54

(55)  Valsts atbalsta lieta C 66/2003, Komisijas 2004. gada 30. jūnija Lēmums par valsts atbalstu, kuru Nīderlande plāno piešķirt četrām kuģu būvētavām, lai palīdzētu iegūt sešus kuģubūves līgumus (OV L 39, 11.2.2005., 48. lpp.).

55

(56)  Valsts atbalsts C 46/2004, Komisijas 2006. gada 20. decembra Lēmums par Francijas ieviesto atbalsta shēmu saskaņā ar Vispārējā nodokļu kodeksa 39.CA pantu (OV L 112, 30.4.2007., 43. lpp.).

56

(57)  Vēstule datēta ar 2009. gada 9. martu.

57

(58)  Sk. 13. punktu.

58

(59)  Sk. 2011. gada 2. augusta vēstuli.

59

(60)  Paziņojumi reģistrēti kā lietas ar numuriem N 601–N 606/2002.

60

(61)  Sk. 2003. gada 11. novembra vēstuli, OV C 11, 15.1.2004., 5. lpp.

61

(62)  Sk. Lēmumu C(2004) 2213, OV L 39, 11.2.2005., 48. lpp.

62

(63)  Sk. Lēmuma C(2004) 2213 24. apsvērumu.

63

(64)  Sk. 2003. gada 17. februāra Lēmumu, OV L 204, 13.8.2003., 51. lpp. (Īrija); 2003. gada 17. februāra Lēmumu, OV L 180, 18.7.2003., 52. lpp. (Nīderlande); divus 2002. gada 16. oktobra Lēmumus, OV L 153, 20.6.2003., 40. lpp., un OV L 170, 9.7.2003., 20. lpp. (Luksemburga); 2002. gada 22. augusta Lēmumu, OV L 31, 6.2.2003., 26. lpp. (Spānija); 2002. gada 5. septembra Lēmumu, OV L 177, 16.7.2003., 17. lpp. (Vācija); 2002. gada 11. decembra Lēmumu, OV L 330, 18.12.2003., 23. lpp., un 2003. gada 13. maija Lēmumu, OV L 23, 28.1.2004., 1. lpp. (Francija); 2003. gada 24. jūnija Lēmumu, OV L 23, 28.1.2004., 14. lpp. (Beļģija) un 2004. gada 30. marta Lēmumu, OV L 29, 2.2.2005., 24. lpp. (Apvienotā Karaliste).

64

(65)  Spānija publicēja nodokļu nolēmumu 2008. gada 1. decembrī:

65

http://petete.meh.es/Scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?Consulta=CONSULTA&Pos=7262 (pēdējo reizi apspriests 2013. gada 19. jūnijā).

(66)  La Gerencia Naval (http://www.gernaval.org/) ir valsts uzņēmums, kas saskaņā ar statūtiem ir apstiprināts ar Karaļa 2000. gada 22. decembra Dekrētu Nr. 3451/2000 (B.O.E., 11.1.2001.).

66

La Gerencia Naval

B.O.E.

(67)  Komisijas 2011. gada 12. janvāra Lēmums lietā C-45/2007, 192. apsvērums, OV L 135, 21.5.2011., 1. lpp.; Komisijas 2007. gada 13. novembra Lēmums lietā C-15/2002, 85. apsvērums, OV L 90, 2.4.2008., 7. lpp.; Komisijas 2004. gada 9. marta Lēmums lietā C-33/2003, 47., 48. un 66. apsvērums, OV L 190, 22.7.2005., 13. lpp.; un Komisijas 2000. gada 16. maija Lēmums lietā C-68/1999, 73. apsvērums, OV L 79, 17.3.2001., 29. lpp.

67

(68)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

68

(69)  Sk. spriedumu lietā C-75/97 Beļģija/Komisija (Maribel bis/ter) (Recueil 1999, I-3671. lpp., 32. punkts).

69

Maribel bis/ter

Recueil

(70)  Sk. Spānijas iestāžu 2011. gada 2. augusta vēstuli, atbildot uz Komisijas Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 3.2.2. iedaļas “EIG piemērojamie pārredzamības pasākumi” pirmo punktu: “Saskaņā ar 1. pantu 1991. gada 29. aprīļa Likumā Nr. 12/1991 par ekonomisko interešu grupām ... šīs struktūras ir juridiskas personas, kuras pēc savas būtības ir komerciālas un var iesaistīties saimnieciskajā darbībā.”

70

(71)  Sk. spriedumu lietā 118/85 Komisija pret Itāliju (Recueil 1987, 2599. lpp., 7. punkts); spriedumu lietā C-35/96 Komisija pret Itāliju (Recueil 1998, I-3851. lpp., 36. punkts); spriedumu apvienotajās lietās no C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov u. c. (Recueil 2000, I-6451. lpp., 75. punkts).

71

Recueil

Recueil

Pavlov u. c.

Recueil

(72)  Sk. spriedumu lietā C-172/03 Heiser (Recueil 2005, I-1627. lpp., 40. punkts).

72

Heiser

Recueil

(73)  Šie papildizdevumi, kas ir pozitīvā starpība starp izdevumiem, kurus atskaita nodokļu vajadzībām saskaņā ar 115. pantu, un uzskaitē reģistrētajiem izdevumiem, jānorāda saņēmēja nodokļu deklarācijā.

73

(74)  Sk. spriedumu lietā C-295/97 Piaggio (Recueil 1999, I-3735. lpp., 39. punkts) un citēto judikatūru.

74

Piaggio

Recueil

(75)  Sk. spriedumu apvienotajās lietās T-92/00 un T-103/00 Diputación Foral de Álava/Komisija (Recueil 2002, II-1385. lpp., 58. punkts).

75

Diputación Foral de Álava/

Recueil

(76)  Turpat, 35. punkts.

76

(77)  TRLIS 115. panta 11. punkts: “Ministrija ... var noteikt 6. punktā minēto datumu ..., ņemot vērā ar aktīvu saistītā līguma slēgšanas vai tā izveides perioda īpašās iezīmes un tā īpašo saimniecisko izmantojumu, ja šā datuma noteikšana neietekmē tās ar nodokli apliekamās summas aprēķinu, kas rodas, faktiski izmantojot aktīvu, vai maksājumus par īpašumtiesību maiņu, kuri jānosaka vai nu saskaņā ar vispārēju nodokļu režīmu vai speciālu režīmu ...” (mūsu izcēlums).

77

TRLIS

tā īpašo saimniecisko izmantojumu, ja šā datuma noteikšana neietekmē tās ar nodokli apliekamās summas aprēķinu, kas rodas, faktiski izmantojot aktīvu, vai maksājumus par īpašumtiesību maiņu

(78)  RIS 49. panta 3. punkta c) apakšpunkts: “Pieteikumā ietver vismaz šādu informāciju: c) aktīva izmantojuma īpašo iezīmju apstiprinājums. Jāiesniedz juridiskie un finansiālie ziņojumi par tā aktīva plānoto izmantojumu, kurš iegādāts, izmantojot finanšu līzinga līgumu, un tajos jāietver īpašas līguma formulas, kuras tiks izmantotas, un pozitīvās un negatīvās finanšu plūsmas, kas radīsies.”

78

RIS

(79)  Spānijas iestāžu 2008. gada 27. marta, 2010. gada 10. marta un 2010. gada 27. jūlija vēstule, kurās tika apkopotas līdz 2010. gada jūnija beigām izsniegtās atļaujas.

79

(80)  “Spānijas iestādes noliedz, ka ir “praksē” apstiprinājušas, kā norādīts Komisijas Lēmuma 34. punktā, ka TRLIS 115. panta 11. punkta noteikumi varētu attiekties tikai uz aktīviem, kuriem tika piemērota tonnāžas shēma.”

80

TRLIS

(81)  Spānijas iestādes norādīja, ka interpretācijas grūtības radīja likumdevēja paredzētā prasība, ka priekšlaicīgas norakstīšanas piemērošana nedrīkst ietekmēt tās nodokļa bāzes aprēķinu, kuru iegūst, efektīvi izmantojot aktīvu, kā arī aktīva nodošanas rezultātā gūtos ieņēmumus.

81

(82)  Šķiet, ka berbouta fraktēšanas līgums starp EIG un kuģniecības sabiedrību ir noslēgts viena no TRLIS 48. pantā paredzēto nosacījumu interpretācijas rezultātā un nodokļu administrācijai jāveic tā pārbaude un jāizsniedz atļauja.

82

TRLIS

(83)  Jo īpaši RIS 49. pants.

83

RIS

(84)  RIS 49. panta 4. punkts: “Nodokļu ģenerāldirektorāts drīkst prasīt nodokļu maksātājiem jebkurus datus, ziņojumus, dokumentus un pierādījumus, kurus tas uzskata par vajadzīgiem.”

84

RIS

(85)  OV C 384, 10.12.1998.

85

(86)  Paziņojums par fiskālu atbalstu, iedaļa par diskrecionārām administratīvām praksēm, 21. un 22. punkts.

86

(87)  Spriedums lietā C-241/94 Francija/Komisija (Kimberly Clark Sopalin) (Recueil 1996, I-4551. lpp.).

87

Kimberly Clark Sopalin

Recueil

(88)  Sk. Komisijas 2002. gada 27. februāra Lēmuma C(2002) 582 (galīgā redakcija) 2.12.1. iedaļu “Nodokļu atvieglojumi”: “Kapitāla pieaugums, kas radies pirms tonnāžas nodokļa shēmas stāšanās spēkā, tiek aplikts ar nodokli pilnā apmērā saskaņā ar parastiem uzņēmuma ienākuma nodokļa noteikumiem, kad kuģis tiek pārdots. Lai nodrošinātu šā noteikuma izpildi, atbalsta saņēmējam ir jānosaka rezerve, kas ir vienāda ar starpību starp katra kuģa normālo tirgus vērtību un neto uzskaites vērtību, tādējādi iegūstot shēmā iekļautā kuģa kapitāla pieaugumu. Šo rezervi apliek ar nodokļiem pilnā apmērā īpašumtiesību nodošanas gadījumā. Turklāt, lai novērstu fiskālu likumu apiešanu, pārejot uz jaunu shēmu, galīgā pozitīvā starpība starp fiskālām vajadzībām aprēķināto nolietojumu un uzskaites vajadzībām aprēķināto nolietojumu arī tiek pilnībā aplikta ar nodokli, izmantojot parastas likmes, kad kuģis tiek pārdots, lai par fiskālo nolietojumu zemākais uzskaites nolietojums nepārvērstos zemākā nominālā kapitāla pieaugumā, tādējādi daļēji izvairoties no pilnīgas nodokļa par kapitāla pieaugumu nomaksas.” (mūsu izcēlums).

88

Lai nodrošinātu šā noteikuma izpildi

lai novērstu fiskālu likumu apiešanu

lai par fiskālo nolietojumu zemākais uzskaites nolietojums nepārvērstos zemākā nominālā kapitāla pieaugumā, tādējādi daļēji izvairoties no pilnīgas nodokļa par kapitāla pieaugumu nomaksas

(89)  Sk. Komisijas Lēmuma C(2011) 4494 (galīgā redakcija) 73. apsvērumu.

89

(90)  Sk. http://petete.meh.es/scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?NDoc=12728&Consulta=buques&Pos=230.

90

(91)  Sk. īpaši spriedumu lietā 730/79 Philip Morris/Komisija (Recueil 1980, 2671. lpp., 11. punkts); spriedumu lietā C-53/00 Ferring (Recueil 2001, I-9067. lpp., 21. punkts); spriedumu lietā C-372/97 Itālija/Komisija (Recueil 2004, I-3679. lpp., 44. punkts).

91

Philip Morris/

Recueil

Ferring

Recueil

Recueil

(92)  Spriedums lietā T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisija (Recueil 1998, II-717. lpp.).

92

Het Vlaamse Gewest/

Recueil

(93)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

93

(94)  Kā skaidrots 5.3.2.1. un 5.3.2.3. iedaļā, Komisija neuzskata TRLIS 115. panta 6. punktā (paātrināta norakstīšana) un 48. pantā (EIG juridiskais statuss) minētos noteikumus par valsts atbalstu.

94

TRLIS

(95)  Sk. Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas “Kuģu īpašnieku sabiedrībām piemērojamais fiskālais režīms” 12. punktu: “Šīs pamatnostādnes piemēro tikai jūras transportam.”

95

(96)  Sk. Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas “Kuģu īpašnieku sabiedrībām piemērojamais fiskālais režīms” 11., 12. un 16. punktu: “Kuģu pārvaldības uzņēmumi drīkst kvalificēties atbalstam tikai attiecībā uz kuģiem, kuriem tie ir pieņēmuši darbā visu apkalpi un tehnisko pārvaldību ... ir tiesības, rēderiem jāuzņemas no īpašnieka visa atbildība par kuģa darbību, kā arī jāpārņem no īpašnieka visi uzdevumi un pienākumi, kuri paredzēti saskaņā ar ISM kodeksu”; “Komisija var pieņemt, ka šī definīcija attiecas uz citu kuģu, naftas platformu u. c. buksēšanu (vilkšanu) jūrā” un “Par “bagarēšanas” darbībām nav tiesību saņemt atbalstu jūras transportam. Tomēr tiem bagarētājiem, kuri veic “jūras transporta” darbības, drīkst piemērot uzņēmumiem paredzēto fiskālo režīmu (piem., tonnāžas nodokli)...”

96

ISM

(97)  Sk. Komisijas 2002. gada 11. decembra Lēmumu lietā N 504/02, Īrija, Tonnāžas nodokļa ieviešana, 28. apsvērums; Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmumu SA.30515, Somija, Tonnāžas nodokļa atbalsta shēmas grozījumi, 10. apsvērums.

97

(98)  Sk. Jūras transporta pamatnostādņu 2.2. punktu “Pārskatīto valsts atbalsta pamatnostādņu vispārīgie mērķi”.

98

(99)  Sk. 2.4. iedaļu “Saņēmēji”: “Tonnāžas nodokļa shēmas saņēmēji var būt saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem reģistrētas jūrniecības sabiedrības, kuru darbība ietver īpašumā esošu un nofraktētu kuģu izmantošanu” un 2.5. iedaļu “Darbības/kuģi, kas kvalificējas”: “Tonnāžas nodokļa shēma attiecas tikai uz ienākumiem no jūras kuģiem, kurus izmanto jūras transporta darbībām. Darbības, kas kvalificējas, paredzētas, lai iekļautu tikai jūras transportu.”

99

(100)  Jānorāda, ka ekonomisko interešu grupas, tāpat kā citi uzņēmumu veidi, var pievienoties TN shēmai, ja tie veic atbilstīgas darbības.

100

(101)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transporta jomā, OV C 205, 5.7.1997., 5. lpp. (piemēroja līdz 16.1.2004.), OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp. (piemēro no 17.1.2004.).

101

(102)  Kuģubūves valsts atbalsta nostādnes, OV C 317, 30.12.2003., 11. lpp. Tomēr, ņemot vērā, ka kuģu būvētavas nav atbalsta saņēmējas un nav iespējams izteikt skaitļos ekonomikas plūsmu, kas sniedz tām labumu, atbalsts saskaņā ar nostādnēm nav jānovērtē.

102

(103)  Sk. Jūras transporta pamatnostādņu 2.1. iedaļas “Pārskatīto valsts atbalsta nostādņu darbības joma” 1. punktu: “Šīs pamatnostādnes ietver jebkuru atbalstu, ko piešķir dalībvalstis vai kas rodas, izmantojot valsts resursus jūras transportam” un 3.1. iedaļas “Kuģu īpašnieku sabiedrībām piemērojamais fiskālais režīms” 12. punktu: “Šīs pamatnostādnes piemēro tikai jūras transportam.”

103

(104)  Sk. Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas “Kuģu īpašnieku sabiedrībām piemērojamais fiskālais režīms” pēdējo rindkopu: “Iepriekš minētajām fiskālajām priekšrocībām jāattiecas tikai uz kuģniecības darbībām; tādējādi, ja kuģu īpašnieku sabiedrība ir iesaistīta arī citās komercdarbībās, būs jānodrošina pārredzama uzskaite, lai novērstu “izplatīšanos” uz darbībām, kas nav saistītas ar kuģniecību.”

104

(105)  Valsts atbalsts C 46/2004, Komisijas 2006. gada 20. decembra Lēmums par Francijas ieviesto atbalsta shēmu saskaņā ar Vispārējā nodokļu kodeksa 39.CA pantu (OV L 112, 30.4.2007., 43. lpp.).

105

(106)  Kā norādīts iepriekš, Spānija piesauca Komisijas 2002. gada lēmumu, ar ko tika atļauts Spānijas tonnāžas nodokli izmantot kā saderīguma pamatojumu. Faktiski secinājuma pamatā par TN saderību ar iekšējo tirgu ir Jūras transporta pamatnostādnes.

106

(107)  Šo maksimālo summu piemēro tikai pamatnostādnēs noteiktā atbalsta konkrētām kategorijām: fiskāliem un sociāliem pasākumiem, lai uzlabotu konkurētspēju, atvieglojumiem apkalpēm, ieguldījumu atbalstam un reģionālajam atbalstam.

107

(108)  Sk. spriedumu apvienotajās lietās T-115/09 un T-116/09 Electrolux AB un Whirlpool Europe BV/Komisija.

108

Electrolux AB

Whirlpool Europe BV/

(109)  Sk. spriedumu lietā C-110/03 Beļģija/Komisija, 71. punktu un citēto judikatūru.

109

(110)  Koordinācijas centri (Vācija), koordinācijas centri un finanšu sabiedrības (Luksemburga), Vizcaya koordinācijas centri (Spānija), galvenā mītne un starptautiskie valsts kasu kopfondi (Francija), ārvalstīs gūtie ienākumi (Īrija), starptautiskās finansēšanas darbības (Nīderlande).

110

Vizcaya

(111)  1990. gada 12. jūlija atbilde uz G. de Vries kunga Komisijai iesniegto rakstisko jautājumu Nr. 1735/90 (OV C 63, 11.3.1991., 37. lpp.).

111

G. de Vries

(112)  Spriedums lietā C 167/06 P Komninou u. c./Komisija (63. punkts) un spriedums lietā C-537/08 P Kahla Thüringen Porzellan/Komisija (Recueil 2010, I-12917. lpp., 63. punkts).

112

Komninou u. c./

Kahla Thüringen Porzellan/

Recueil

(113)  Spriedums apvienotajās lietās C-182/03 un C-217/03 Beļģija un Forum 187/Komisija (Recueil 2006, I 5479. lpp., 147. punkts); spriedums lietā C-167/06 P. Komninou u. c./Komisija (Recueil 2007, I-141. lpp., 63. punkts); spriedums lietā T-107/02 GE Betz/OHIM - Atofina Chemicals (BIOMATE) (Recueil 2004, II-1845. lpp., 80. punkts) un citētā judikatūra.

113

Forum 187

Recueil

P. Komninou

Recueil

GE Betz/OHIM - Atofina Chemicals

BIOMATE

Recueil

(114)  Spriedums lietā C-289/81 Mavridis/Parlaments (Recueil 1983, 1731. lpp.); spriedums lietā T-290/97 Mehibas Dordtselaan BV/Komisija (Recueil 2000, II-15. lpp., 59. punkts). Sk. arī spriedumu lietā 265/85 (Recueil 1987, 1155. lpp., 44. punkts) un spriedumu lietā C-152/88 Sofrimport/Komisija (Recueil 1990, I-153. lpp., 26. punkts).

114

Mavridis

Recueil

Mehibas Dordtselaan BV/

Recueil

Recueil

Sofrimport

Recueil

(115)  Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstu pienākums ir paziņot par jaunajiem atbalsta pasākumiem Komisijai un saņemt apstiprinājumu pirms pasākuma īstenošanas. Procedūras regulas (OV L 83, 27.3.1999.) II nodaļā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par 107. panta piemērošanu paziņotajam atbalstam.

115

(116)  Sk. spriedumu apvienotajās lietās C-183/02 P un C-187/02 P Demesa un Territorio Histórico de Álava/Komisija (Recueil 2004, I-10609. lpp., 44., 45. un 52. punkts).

116

Demesa

Territorio Histórico de Álava/

Recueil

(117)  Sk. spriedumu apvienotajās lietās T-427/04 un T-17/05 Francija/Komisija (France Télécom) (Recueil 2009, II-4315. lpp., 263. punkts).

117

France Télécom

Recueil

(118)  Sk. minētā lēmuma 187. apsvērumu.

118

(119)  Komisijas 2004. gada 30. jūnija Lēmums par valsts atbalstu, kuru Nīderlande plāno piešķirt četrām kuģu būvētavām, lai palīdzētu iegūt sešus kuģubūves līgumus.

119

(120)  Sk. 2. tabulu Komisijas 2003. gada 11. novembra lēmuma 9. apsvērumā, OV C 11, 15.1.2004., 7. lpp.

120

(121)  Sk. iepriekš minētā Komisijas 2003. gada 11. novembra lēmuma 8. apsvērumu: “Paziņotā atbalsta mērķis ir pieskaņoties procentu subsīdijām, kuras iespējami piedāvāja Spānija. Nīderlande apgalvo, ka ... Spānijas kuģu būvētavu nosauktās cenas ietver procentu subsīdijas, kas paredzētas eksporta finansēšanai un ko Spānijas iestādes piešķīrušas saskaņā ar Spānijas Karaļa Dekrētu Nr. 442/94.”

121

(122)  OV L 202, 18.7.1998., 1. lpp.

122

(123)  OV C 317, 30.12.2003., 11. lpp.

123

(124)  Sk. iepriekš minētā 2004. gada 30. jūnija galīgā lēmuma 24. apsvērumu: “Atbalsta piešķiršanas procedūrā Komisijai pēdējā instancē jāpaļaujas uz tās dalībvalsts izteikumiem, kas ir piešķīrusi atbalstu vai gatavojas to darīt.”

124

(125)  Sk. iepriekš minētā Komisijas 2003. gada 11. novembra Lēmuma 14. apsvērumu.

125

(126)  Sk. Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešu uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodokļiem (OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.).

126

(127)  Sk. spriedumu apvienotajās lietās C-74/00 P un C-75/00 P Falck un Acciaierie di Bolzano/Komisija (Recueil 2002, I-7869. lpp., 140. punkts).

127

Falck

Acciaierie di Bolzano/

Recueil

(128)  Sk. spriedumu lietā T-308/00 Salzgitter/Komisija (Recueil 2004, II-1933. lpp.).

128

Salzgitter

Recueil

(129)  Spriedums lietā C-408/04P Komisija/Salzgitter (Recueil 2008, I-2767. lpp.).

129

Salzgitter

Recueil

(130)  Šķiet, ka praksē pirmās SNL darbības ir veiktas, sākot no 2002. gada jūlija.

130

(131)  OV L 12, 15.1.2002., 33. lpp.

131

(132)  Spānijai tika nosūtīti astoņi informācijas pieprasījumi šādos datumos: 15.9.2006., 30.1.2007., 6.11.2007., 5.2.2008., 3.3.2008., 23.9.2008., 11.1.2010., 12.5.2010.

132

(133)  Sk. lēmuma 196. apsvērumu.

133

(134)  Jo īpaši skatīt spriedumu lietā C-348/93 Komisija/Itālija (Recueil 1995, I-673. lpp., 26. punkts).

134

Recueil

(135)  Spriedums lietā C-277/00 Vācija/Komisija (Recueil 2004, I-3925. lpp., 76. punkts).

135

Recueil

(136)  Spriedums lietā C-350/93 Komisija/Itālija (Recueil 1995, I-699. lpp., 22. punkts).

136

Recueil

(137)  2011. gada 8. decembra spriedums lietā C-275/10 Residex Capital IV (vēl nav publicēts, 43., 44. un 45. punkts).

137

Residex Capital IV

(138)  Sk. pēc analoģijas spriedumu lietā C-126/97 Eco Swiss China Time (Recueil 1999, I-3055. lpp., 36.–41. punkts).

138

Eco Swiss China Time

Recueil

(139)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

139

(140)  OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.

140

---

PIELIKUMS

Informācija par saņemtajām, atgūstamajām un jau atgūtajām atbalsta summām

| Informācija par atbalsta saņēmēju | Kopējā atbalsta summa, kas saņemta atbilstoši shēmai (1) | Kopējā atbalsta summa, kas jāatgūst (1)

  (pamatsumma) | Kopējā summa, kas jau ir atmaksāta (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| pamatsumma | atmaksas procenti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Informācija par atbalsta saņēmēju

Kopējā atbalsta summa, kas saņemta atbilstoši shēmai (1)

Kopējā atbalsta summa, kas jāatgūst (1)

(pamatsumma)

Kopējā summa, kas jau ir atmaksāta (1)

pamatsumma

atmaksas procenti

---

(1)  Miljoni valsts valūtas vienību.

---

| 16.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 114/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 114/48

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 2. oktobris)

par kompensāciju, kas jāmaksā Simet SpA par sabiedriskā transporta pakalpojumiem, kuri sniegti laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam (valsts atbalsta pasākums SA.33037 (2012/C) – Itālija)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6251)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/201/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad tā uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņēmusi vērā iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu Itālijas iestādes 2011. gada 18. maija elektroniskajā paziņojumā paziņoja par Simet SpA (“Simet”) piešķirto kompensāciju par starpreģionālajiem autobusu transporta pakalpojumiem saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, ko tas pildīja laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam, kā noteica Valsts padome (Consiglio di Stato), Itālijas Augstākā administratīvā tiesa (“paziņotais pasākums”). Šo paziņojumu reģistrēja ar lietas numuru SA.33037. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu Itālijas iestādes 2011. gada 18. maija elektroniskajā paziņojumā paziņoja par Simet SpA (“Simet”) piešķirto kompensāciju par starpreģionālajiem autobusu transporta pakalpojumiem saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, ko tas pildīja laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam, kā noteica Valsts padome (Consiglio di Stato), Itālijas Augstākā administratīvā tiesa (“paziņotais pasākums”). Šo paziņojumu reģistrēja ar lietas numuru SA.33037.

| (2) | Itālijas iestādes 2011. gada 12. jūlijā, 2011. gada 5. oktobrī, 2012. gada 20. februārī, 2012. gada 2. un 28. martā un 2012. gada 17. aprīlī sniedza papildu informāciju par paziņoto pasākumu. |
| --- | --- |

(2)

Itālijas iestādes 2011. gada 12. jūlijā, 2011. gada 5. oktobrī, 2012. gada 20. februārī, 2012. gada 2. un 28. martā un 2012. gada 17. aprīlī sniedza papildu informāciju par paziņoto pasākumu.

| (3) | Komisija 2012. gada 31. maija vēstulē informēja Itāliju, ka tā ir nolēmusi sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”).
  Noteiktajos termiņos tika saņemti šādi iesniegumi:






  — | Itālijas iestādes iesniedza apsvērumus par lēmumu par procedūras sākšanu 2012. gada 1. jūnija, 2012. gada 24. septembra un 2012. gada 11. oktobra vēstulē, |
| --- | --- | --- |

(3)

Komisija 2012. gada 31. maija vēstulē informēja Itāliju, ka tā ir nolēmusi sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”).

Noteiktajos termiņos tika saņemti šādi iesniegumi:

—

Itālijas iestādes iesniedza apsvērumus par lēmumu par procedūras sākšanu 2012. gada 1. jūnija, 2012. gada 24. septembra un 2012. gada 11. oktobra vēstulē,

| — | vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus, atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, bija Simet, paziņotā pasākuma potenciālais saņēmējs. Tā iesniegumi tika saņemti 2012. gada 4. augustā, 2012. gada 31. oktobrī un 2012. gada 13. decembrī, |
| --- | --- |

—

vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus, atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, bija Simet, paziņotā pasākuma potenciālais saņēmējs. Tā iesniegumi tika saņemti 2012. gada 4. augustā, 2012. gada 31. oktobrī un 2012. gada 13. decembrī,

| — | Itālijas iestādes sniedza piezīmes par trešās personas iesniegumiem 2012. gada 28. novembra, 2012. gada 4. decembra, 2012. gada 19. decembra un 2013. gada 10. janvāra vēstulē. |
| --- | --- |

—

Itālijas iestādes sniedza piezīmes par trešās personas iesniegumiem 2012. gada 28. novembra, 2012. gada 4. decembra, 2012. gada 19. decembra un 2013. gada 10. janvāra vēstulē.

2.   PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   UZŅĒMUMS UN SNIEGTIE PAKALPOJUMI

| (4) | Simet ir privāts uzņēmums, kas pasažieriem nodrošina līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumus, pamatojoties uz koncesijām, kuras piešķīrusi Itālijas valsts saskaņā ar Likumu Nr. 1822/39 (2). Konkrētāk, Simet uztur starpreģionālu līnijsatiksmes autobusu maršrutu tīklu starp Kalabrijas reģionu un citiem Itālijas reģioniem. Papildus šiem pakalpojumiem, kuri veido aptuveni divas trešdaļas no tā ienākumiem, Simet sniedz arī citus pakalpojumus, tostarp starptautiskus ceļojumu pakalpojumus, tūrisma pakalpojumus un autobusu ar vadītāju nomas pakalpojumus (3), kas veido atlikušo vienu trešdaļu no ienākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Simet ir privāts uzņēmums, kas pasažieriem nodrošina līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumus, pamatojoties uz koncesijām, kuras piešķīrusi Itālijas valsts saskaņā ar Likumu Nr. 1822/39 (2). Konkrētāk, Simet uztur starpreģionālu līnijsatiksmes autobusu maršrutu tīklu starp Kalabrijas reģionu un citiem Itālijas reģioniem. Papildus šiem pakalpojumiem, kuri veido aptuveni divas trešdaļas no tā ienākumiem, Simet sniedz arī citus pakalpojumus, tostarp starptautiskus ceļojumu pakalpojumus, tūrisma pakalpojumus un autobusu ar vadītāju nomas pakalpojumus (3), kas veido atlikušo vienu trešdaļu no ienākumiem.

| (5) | Simet 1999. gada oktobrī pirmo reizi lūdza Infrastruktūras un transporta ministrijai (“ministrija”) kompensāciju par starpreģionālajiem autobusu transporta pakalpojumiem attiecībā uz 1987. gadu un turpmākajiem gadiem (4). Ministrija noraidīja šo un turpmākos pieprasījumus, jo tā uzskatīja, ka nav uzlikusi Simet sabiedrisko pakalpojumu saistības. |
| --- | --- |

(5)

Simet 1999. gada oktobrī pirmo reizi lūdza Infrastruktūras un transporta ministrijai (“ministrija”) kompensāciju par starpreģionālajiem autobusu transporta pakalpojumiem attiecībā uz 1987. gadu un turpmākajiem gadiem (4). Ministrija noraidīja šo un turpmākos pieprasījumus, jo tā uzskatīja, ka nav uzlikusi Simet sabiedrisko pakalpojumu saistības.

| (6) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Simet, tāpat kā citi starpreģionālu līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniedzēji, darbojās, pamatojoties uz pagaidu licencēm (koncesijām), kuras tika atjaunotas katru gadu pēc uzņēmuma pieprasījuma. Šīs koncesijas deva uzņēmumam ekskluzīvas tiesības sniegt attiecīgos pakalpojumus. Gada koncesijas specifikācijās norādīts, ka pakalpojuma sniegšana nedod uzņēmumam tiesības uz jebkādu subsīdiju vai jebkādu kompensāciju un ka pakalpojums tiek sniegts, tikai pašam uzņēmumam uzņemoties risku. Arī uzņēmuma ierosinātā braukšanas maksa tika atspoguļota ministrijas apstiprinātajās gada koncesijas specifikācijās. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Simet, tāpat kā citi starpreģionālu līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniedzēji, darbojās, pamatojoties uz pagaidu licencēm (koncesijām), kuras tika atjaunotas katru gadu pēc uzņēmuma pieprasījuma. Šīs koncesijas deva uzņēmumam ekskluzīvas tiesības sniegt attiecīgos pakalpojumus. Gada koncesijas specifikācijās norādīts, ka pakalpojuma sniegšana nedod uzņēmumam tiesības uz jebkādu subsīdiju vai jebkādu kompensāciju un ka pakalpojums tiek sniegts, tikai pašam uzņēmumam uzņemoties risku. Arī uzņēmuma ierosinātā braukšanas maksa tika atspoguļota ministrijas apstiprinātajās gada koncesijas specifikācijās.

| (7) | Laika gaitā uzņēmums iesniedza vairākus pieprasījumus mainīt sniegto pakalpojumu piegādes kārtību, kurus parasti apstiprināja saskaņā ar procedūru, kas paredzēta prezidenta Dekrētā Nr. 369/94 (5). Prezidenta Dekrēta Nr. 369/1994 4. un 5. pantā paredzēta sīki izstrādāta procedūra attiecībā uz to pieteikumu novērtējumu un salīdzinošo analīzi, kas saistīti ar visu jauno pakalpojumu ieviešanu, pamatojoties uz koncesiju. |
| --- | --- |

(7)

Laika gaitā uzņēmums iesniedza vairākus pieprasījumus mainīt sniegto pakalpojumu piegādes kārtību, kurus parasti apstiprināja saskaņā ar procedūru, kas paredzēta prezidenta Dekrētā Nr. 369/94 (5). Prezidenta Dekrēta Nr. 369/1994 4. un 5. pantā paredzēta sīki izstrādāta procedūra attiecībā uz to pieteikumu novērtējumu un salīdzinošo analīzi, kas saistīti ar visu jauno pakalpojumu ieviešanu, pamatojoties uz koncesiju.

2.2.   VALSTS PADOMES SPRIEDUMI PIRMS LĒMUMA PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (8) | Atbildot uz ministrijas atteikumu piešķirt sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju par laikposmu, kas sākās 1987. gadā, Simet iesniedza prasību Itālijas administratīvajās tiesās, kurās pieprasīja kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi. |
| --- | --- |

(8)

Atbildot uz ministrijas atteikumu piešķirt sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju par laikposmu, kas sākās 1987. gadā, Simet iesniedza prasību Itālijas administratīvajās tiesās, kurās pieprasīja kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi.

| (9) | Apelācijas instancē 2010. gada 9. marta spriedumā Nr. 1405/2010 (“spriedums Nr. 1405/2010”) Valsts padome atzina Simet tiesības saņemt kompensāciju par līnijsatiksmes (galvenokārt starpreģionāliem) autobusu transporta pakalpojumiem, kas paredzēti saskaņā ar Itālijas valsts piešķirtajām koncesijām. Tika paredzēts, ka precīza kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz ticamiem uzņēmuma uzskaites datiem. |
| --- | --- |

(9)

Apelācijas instancē 2010. gada 9. marta spriedumā Nr. 1405/2010 (“spriedums Nr. 1405/2010”) Valsts padome atzina Simet tiesības saņemt kompensāciju par līnijsatiksmes (galvenokārt starpreģionāliem) autobusu transporta pakalpojumiem, kas paredzēti saskaņā ar Itālijas valsts piešķirtajām koncesijām. Tika paredzēts, ka precīza kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz ticamiem uzņēmuma uzskaites datiem.

| (10) | Kā sīkāk skaidrots lēmumā par procedūras sākšanu, spriedumā Nr. 1405/2010 nav precīzi noteikts, saskaņā ar kuru tiesību aktu vai kādā veidā tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Tā kā administrācija nebija izpildījusi spriedumu Nr. 1405/2010, Valsts padomes 2011. gada 18. janvārī izdotajā Rīkojumā Nr. 2072 attiecībā uz šo jautājumu tika skaidrāk noteikts, ka “ministrija ir atkārtoti liegusi uzņēmumam iespēju mainīt maršrutus, grafikus un pieturvietas un noteikusi saglabāt braukšanas maksu Ferrovie dello Stato (Itālijas valsts dzelzceļš) līmenī vai zemākā līmenī; uzņēmums uzskata, ka šie elementi norāda, ka tiek sniegts sabiedrisks pakalpojums”. |
| --- | --- |

(10)

Kā sīkāk skaidrots lēmumā par procedūras sākšanu, spriedumā Nr. 1405/2010 nav precīzi noteikts, saskaņā ar kuru tiesību aktu vai kādā veidā tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Tā kā administrācija nebija izpildījusi spriedumu Nr. 1405/2010, Valsts padomes 2011. gada 18. janvārī izdotajā Rīkojumā Nr. 2072 attiecībā uz šo jautājumu tika skaidrāk noteikts, ka “ministrija ir atkārtoti liegusi uzņēmumam iespēju mainīt maršrutus, grafikus un pieturvietas un noteikusi saglabāt braukšanas maksu Ferrovie dello Stato (Itālijas valsts dzelzceļš) līmenī vai zemākā līmenī; uzņēmums uzskata, ka šie elementi norāda, ka tiek sniegts sabiedrisks pakalpojums”.

| (11) | Lai gan spriedumā Nr. 1405/2010 ir minēta jaunā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (6), ar ko reglamentē sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, ciktāl tajā “paredzēti kompensācijas kritēriji, kas līdzinās iepriekšējos Kopienas noteikumos paredzētajiem noteikumiem”, Valsts padome noteica atbildīgajām iestādēm samaksāt kompensāciju Simet, pamatojoties uz Padomes Regulas (EEK) Nr. 1191/69 (7) 6., 10. un 11. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Lai gan spriedumā Nr. 1405/2010 ir minēta jaunā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (6), ar ko reglamentē sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, ciktāl tajā “paredzēti kompensācijas kritēriji, kas līdzinās iepriekšējos Kopienas noteikumos paredzētajiem noteikumiem”, Valsts padome noteica atbildīgajām iestādēm samaksāt kompensāciju Simet, pamatojoties uz Padomes Regulas (EEK) Nr. 1191/69 (7) 6., 10. un 11. pantu.

| (12) | Itālijas iestādes ir nolēmušas sagaidīt Komisijas novērtējumu par paziņoto pasākumu, pirms tās izpilda Valsts padomes nolēmumus (spriedumu Nr. 1405/2010 un Rīkojumu Nr. 2072/2010) un samaksā kompensāciju Simet. |
| --- | --- |

(12)

Itālijas iestādes ir nolēmušas sagaidīt Komisijas novērtējumu par paziņoto pasākumu, pirms tās izpilda Valsts padomes nolēmumus (spriedumu Nr. 1405/2010 un Rīkojumu Nr. 2072/2010) un samaksā kompensāciju Simet.

2.3.   SĀKOTNĒJI PAZIŅOTĀ KOMPENSĀCIJAS SUMMA PAR IESPĒJAMO SABIEDRISKO PAKALPOJUMU

| (13) | Attiecībā uz kompensācijas summu, kas jāmaksā Simet par sniegtajiem pakalpojumiem, Itālijas iestādes iesniedza ziņojumu Komisijai, kuru pasūtīja Simet un sagatavoja ārējs konsultants (“sākotnējais ziņojums”), neapstiprinot tajā ietvertās aplēses. Sākotnējā ziņojumā tika aplēsts, ka maksājamā kompensācija ir aptuveni EUR 59,4 miljoni (8). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz kompensācijas summu, kas jāmaksā Simet par sniegtajiem pakalpojumiem, Itālijas iestādes iesniedza ziņojumu Komisijai, kuru pasūtīja Simet un sagatavoja ārējs konsultants (“sākotnējais ziņojums”), neapstiprinot tajā ietvertās aplēses. Sākotnējā ziņojumā tika aplēsts, ka maksājamā kompensācija ir aptuveni EUR 59,4 miljoni (8).

| (14) | Lai gan prasības par kompensāciju tika pārskatītas pēc lēmuma par procedūras sākšanu, Valsts padome lūdza veikt atbilstošā kompensācijas līmeņa neatkarīgu vērtējumu. Šā vērtējuma iznākums ir aplūkots 2.6. un 2.7. iedaļā. |
| --- | --- |

(14)

Lai gan prasības par kompensāciju tika pārskatītas pēc lēmuma par procedūras sākšanu, Valsts padome lūdza veikt atbilstošā kompensācijas līmeņa neatkarīgu vērtējumu. Šā vērtējuma iznākums ir aplūkots 2.6. un 2.7. iedaļā.

2.4.   ILGUMS

| (15) | Lai gan Simet pieprasa kompensāciju par pakalpojumiem, kas sniegti līdz 2013. gada beigām (9), Itālijas iestādes uzskata, ka attiecīgais šajā paziņojumā ietvertais periods ir tikai laikposms no 1987. gada līdz 2003. gadam, jo spriedums Nr. 1405/2010 attiecas tikai uz apelāciju, kas ietver šo periodu. Proti, 3.1. punkts spriedumā Nr. 1405/2010 skaidri attiecas uz kompensāciju par laikposmu no 1987. gada līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(15)

Lai gan Simet pieprasa kompensāciju par pakalpojumiem, kas sniegti līdz 2013. gada beigām (9), Itālijas iestādes uzskata, ka attiecīgais šajā paziņojumā ietvertais periods ir tikai laikposms no 1987. gada līdz 2003. gadam, jo spriedums Nr. 1405/2010 attiecas tikai uz apelāciju, kas ietver šo periodu. Proti, 3.1. punkts spriedumā Nr. 1405/2010 skaidri attiecas uz kompensāciju par laikposmu no 1987. gada līdz 2003. gadam.

2.5.   NORISES VALSTS TIESAS TIESVEDĪBĀ PĒC LĒMUMA PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (16) | Pēc Itālijas iestāžu atteikuma izpildīt spriedumu Nr. 1405/2010 un Rīkojumu Nr. 2072/2011 Valsts padome izdeva jaunu Rīkojumu Nr. 270/2012, ar kuru iecēla neatkarīgu ekspertu grupu, lai lemtu par to, kā izpildīt spriedumu Nr. 1405/2010. |
| --- | --- |

(16)

Pēc Itālijas iestāžu atteikuma izpildīt spriedumu Nr. 1405/2010 un Rīkojumu Nr. 2072/2011 Valsts padome izdeva jaunu Rīkojumu Nr. 270/2012, ar kuru iecēla neatkarīgu ekspertu grupu, lai lemtu par to, kā izpildīt spriedumu Nr. 1405/2010.

| (17) | Grupa sastāvēja no priekšsēdētāja un diviem locekļiem, un tās uzdevums bija aprēķināt kompensācijas summu, kas saskaņā ar spriedumu Nr. 1405/2010 jāsamaksā Simet. Vienlaikus tiesvedībā iesaistītās personas iecēla savus ekspertus, kuri sniedza piezīmes par ekspertu grupas provizoriskajiem konstatējumiem. Tā rezultātā turpmāko mēnešu laikā notika apmaiņa ar ziņojumiem un atbildēm. |
| --- | --- |

(17)

Grupa sastāvēja no priekšsēdētāja un diviem locekļiem, un tās uzdevums bija aprēķināt kompensācijas summu, kas saskaņā ar spriedumu Nr. 1405/2010 jāsamaksā Simet. Vienlaikus tiesvedībā iesaistītās personas iecēla savus ekspertus, kuri sniedza piezīmes par ekspertu grupas provizoriskajiem konstatējumiem. Tā rezultātā turpmāko mēnešu laikā notika apmaiņa ar ziņojumiem un atbildēm.

| (18) | Ekspertu grupa pabeidza darbu 2012. gada augustā. Grupa nenonāca pie vienprātīga secinājuma. Tā vietā Valsts padomei tika iesniegti divi atsevišķi ziņojumi:






  — | 2012. gada 29. augustā tika iesniegts Valsts padomes ieceltās grupas priekšsēdētāja parakstītais mazākuma ziņojums, kurā secināts, ka nebija pieejams pietiekams datu daudzums, lai noteiktu Simet maksājamo kompensācijas summu, un tāpēc kompensāciju nav iespējams piešķirt, |
| --- | --- | --- |

(18)

Ekspertu grupa pabeidza darbu 2012. gada augustā. Grupa nenonāca pie vienprātīga secinājuma. Tā vietā Valsts padomei tika iesniegti divi atsevišķi ziņojumi:

—

2012. gada 29. augustā tika iesniegts Valsts padomes ieceltās grupas priekšsēdētāja parakstītais mazākuma ziņojums, kurā secināts, ka nebija pieejams pietiekams datu daudzums, lai noteiktu Simet maksājamo kompensācijas summu, un tāpēc kompensāciju nav iespējams piešķirt,

| — | 2012. gada 20. augustā tika iesniegts Valsts padomes ieceltās trīs ekspertu grupas divu ekspertu parakstītais vairākuma ziņojums, kurā secināts, ka Simet maksājamā kompensācijas summa ir EUR 22 049 796. |
| --- | --- |

—

2012. gada 20. augustā tika iesniegts Valsts padomes ieceltās trīs ekspertu grupas divu ekspertu parakstītais vairākuma ziņojums, kurā secināts, ka Simet maksājamā kompensācijas summa ir EUR 22 049 796.

| (19) | Tā kā Komisijā joprojām notiek valsts atbalsta procedūra, Valsts padome vēl nav pieņēmusi galīgo lēmumu par Simet maksājamo kompensācijas summu. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā Komisijā joprojām notiek valsts atbalsta procedūra, Valsts padome vēl nav pieņēmusi galīgo lēmumu par Simet maksājamo kompensācijas summu.

2.6.   MAZĀKUMA ZIŅOJUMS

| (20) | Mazākuma ziņojumā īpaši uzsvērti šādi punkti:






  — | ticamu datu trūkums par kompensācijas aprēķinu (kas paredzēts saskaņā ar Rīkojumu Nr. 2072/2011 un spriedumu Nr. 1405/2010), |
| --- | --- | --- |

(20)

Mazākuma ziņojumā īpaši uzsvērti šādi punkti:

—

ticamu datu trūkums par kompensācijas aprēķinu (kas paredzēts saskaņā ar Rīkojumu Nr. 2072/2011 un spriedumu Nr. 1405/2010),

| — | saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 paredzētās atsevišķas uzskaites trūkums, kura ir kompensācijas piešķiršanas priekšnosacījums (lai novērstu pārmērīgas kompensācijas izmaksu), |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 paredzētās atsevišķas uzskaites trūkums, kura ir kompensācijas piešķiršanas priekšnosacījums (lai novērstu pārmērīgas kompensācijas izmaksu),

| — | neiespējamība aizstāt atsevišķas uzskaites sistēmas ar citām tādām uzskaites sistēmām, par kurām vēl nav pierādīts, ka tās ļauj pareizi noteikt visus izmaksu un ienākumu elementus, |
| --- | --- |

—

neiespējamība aizstāt atsevišķas uzskaites sistēmas ar citām tādām uzskaites sistēmām, par kurām vēl nav pierādīts, ka tās ļauj pareizi noteikt visus izmaksu un ienākumu elementus,

| — | attiecībā uz gadiem, par kuriem ir pieejami izmaksu uzskaites dati (tikai diviem – 2002. un 2003. gadu): finanšu pārskatiem pievienotajos dokumentos (piezīmēs par finanšu pārskatiem un ziņojumā par darbību) nav atsauces uz šādiem datiem. Šķiet, tas norāda, ka uzņēmuma vadības struktūras neizmantoja izmaksu uzskaiti, lai uzraudzītu uzņēmuma darbību, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz gadiem, par kuriem ir pieejami izmaksu uzskaites dati (tikai diviem – 2002. un 2003. gadu): finanšu pārskatiem pievienotajos dokumentos (piezīmēs par finanšu pārskatiem un ziņojumā par darbību) nav atsauces uz šādiem datiem. Šķiet, tas norāda, ka uzņēmuma vadības struktūras neizmantoja izmaksu uzskaiti, lai uzraudzītu uzņēmuma darbību,

| — | iepriekšnoteiktu kompensācijas aprēķina rādītāju trūkums, |
| --- | --- |

—

iepriekšnoteiktu kompensācijas aprēķina rādītāju trūkums,

| — | uzņēmuma nespēja noteikt precīzas, konkrētas un nepārprotamas sabiedrisko pakalpojumu saistības (atsaucoties uz Savienības tiesību aktos noteiktajiem veidiem) attiecībā uz atsevišķiem maršrutiem, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma nespēja noteikt precīzas, konkrētas un nepārprotamas sabiedrisko pakalpojumu saistības (atsaucoties uz Savienības tiesību aktos noteiktajiem veidiem) attiecībā uz atsevišķiem maršrutiem,

| — | nespēja noteikt “ekonomisko neizdevīgumu”, kas rodas šādu saistību izpildes rezultātā, |
| --- | --- |

—

nespēja noteikt “ekonomisko neizdevīgumu”, kas rodas šādu saistību izpildes rezultātā,

| — | pierādījumu trūkums par Simet radītajiem zaudējumiem, uz kuru attiecās tādu pierādījumu sniegšanas slogs tiesvedībā, kā rezultātā tika taisīts spriedums Nr. 1405/2010. |
| --- | --- |

—

pierādījumu trūkums par Simet radītajiem zaudējumiem, uz kuru attiecās tādu pierādījumu sniegšanas slogs tiesvedībā, kā rezultātā tika taisīts spriedums Nr. 1405/2010.

| (21) | Ņemot vērā šos trūkumus, mazākuma ziņojumā secināts, ka nav ticamu datu, lai aprēķinātu spriedumā Nr. 1405/2010 noteikto kompensāciju, un tādēļ kompensācijas summu nevar noteikt. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā šos trūkumus, mazākuma ziņojumā secināts, ka nav ticamu datu, lai aprēķinātu spriedumā Nr. 1405/2010 noteikto kompensāciju, un tādēļ kompensācijas summu nevar noteikt.

2.7.   VAIRĀKUMA ZIŅOJUMS

| (22) | Vairākuma ziņojumā izmantota turpmāk izklāstītā metodoloģija, lai aprēķinātu Simet maksājamo kompensāciju. |
| --- | --- |

(22)

Vairākuma ziņojumā izmantota turpmāk izklāstītā metodoloģija, lai aprēķinātu Simet maksājamo kompensāciju.

2.7.1.   Kompensācijas elements, kura pamatā ir starpība starp darbības izmaksām un ienākumiem

2.7.1.1.   Ienākumu noteikšanas metode

| (23) | Attiecībā uz laikposmu no 1987. gada līdz 1992. gadam un no 2002. gada līdz 2003. gadam eksperti ekstrapolēja ienākumus, kas saņemti par līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu, tieši no finanšu konta pārskatiem. Attiecībā uz laikposmu no 1993. gada līdz 2001. gadam eksperti izmantoja Simet ienākumu dokumentāciju, jo finanšu konta pārskatos par šo laikposmu nav norādīti ienākumi, kas gūti par šo pakalpojumu sniegšanu (10). Pamatojoties uz šiem aprēķiniem, tika konstatēts, ka laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam kopējie ienākumi bija EUR 57 213 440. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz laikposmu no 1987. gada līdz 1992. gadam un no 2002. gada līdz 2003. gadam eksperti ekstrapolēja ienākumus, kas saņemti par līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu, tieši no finanšu konta pārskatiem. Attiecībā uz laikposmu no 1993. gada līdz 2001. gadam eksperti izmantoja Simet ienākumu dokumentāciju, jo finanšu konta pārskatos par šo laikposmu nav norādīti ienākumi, kas gūti par šo pakalpojumu sniegšanu (10). Pamatojoties uz šiem aprēķiniem, tika konstatēts, ka laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam kopējie ienākumi bija EUR 57 213 440.

2.7.1.2.   Autobusu transporta pakalpojumu izmaksu noteikšanas metode

| (24) | Tā kā par laikposmu no 1987. gada līdz 1992. gadam nebija pieejama izmaksu uzskaite, eksperti sadalīja starpreģionālo līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu izmaksas, pamatojoties uz procentuālo attiecību no ienākumiem, kuri saņemti par šiem pakalpojumiem tajā pašā periodā. Eksperti ņēma izmaksu kopējo summu no katra gada finanšu pārskata. Tad, lai iegūtu darbības izmaksas, eksperti atņēma no kopējām izmaksām visas ar darbību nesaistītās izmaksas: maksājamos procentus, finanšu maksājumus, zaudējumus no aktīvu samazināšanas, dažādus zaudējumus un izmaksas, tiešos nodokļus un galīgos krājumus. Visbeidzot, ar starpreģionālo līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem saistītas darbības izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz procentuālo attiecību no ienākumiem, kuri saņemti par tādiem pašiem līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā par laikposmu no 1987. gada līdz 1992. gadam nebija pieejama izmaksu uzskaite, eksperti sadalīja starpreģionālo līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu izmaksas, pamatojoties uz procentuālo attiecību no ienākumiem, kuri saņemti par šiem pakalpojumiem tajā pašā periodā. Eksperti ņēma izmaksu kopējo summu no katra gada finanšu pārskata. Tad, lai iegūtu darbības izmaksas, eksperti atņēma no kopējām izmaksām visas ar darbību nesaistītās izmaksas: maksājamos procentus, finanšu maksājumus, zaudējumus no aktīvu samazināšanas, dažādus zaudējumus un izmaksas, tiešos nodokļus un galīgos krājumus. Visbeidzot, ar starpreģionālo līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem saistītas darbības izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz procentuālo attiecību no ienākumiem, kuri saņemti par tādiem pašiem līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem.

| (25) | Laikposmā no 1993. gada līdz 2001. gadam Simet mainīja datu izklāstu gada finanšu pārskatos (11). Tāpēc attiecībā uz šiem gadiem eksperti atņēma no uzņēmuma gada finanšu pārskatiem kopējo darbības izmaksu vērtību, kas ir šādu ražošanas izmaksu posteņu algebriska summa: palīgmateriāli un patērējamie materiāli, ārpakalpojumi, trešo personu īpašuma izmantošana, personāla izmaksas, amortizācija un nolietojums, izejmateriālu krājumu pārmaiņas, palīgmateriāli un patērējamie materiāli un dažādi darbības izdevumi. Ar līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem saistītās darbības izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz procentuālo attiecību no ienākumiem, kuri saņemti par tādiem pašiem līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem (tāpat kā to darīja attiecībā uz laikposmu no 1987. gada līdz 1992. gadam). Attiecībā uz 2000. un 2001. gadu pat tad, ja tika veikta dažu izmaksu uzskaite, attiecīgie dokumenti nebija izsmeļoši, un tāpēc tika nolemts izmantot to pašu metodi, kuru izmantoja attiecībā uz iepriekšējiem gadiem, lai noteiktu ar līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(25)

Laikposmā no 1993. gada līdz 2001. gadam Simet mainīja datu izklāstu gada finanšu pārskatos (11). Tāpēc attiecībā uz šiem gadiem eksperti atņēma no uzņēmuma gada finanšu pārskatiem kopējo darbības izmaksu vērtību, kas ir šādu ražošanas izmaksu posteņu algebriska summa: palīgmateriāli un patērējamie materiāli, ārpakalpojumi, trešo personu īpašuma izmantošana, personāla izmaksas, amortizācija un nolietojums, izejmateriālu krājumu pārmaiņas, palīgmateriāli un patērējamie materiāli un dažādi darbības izdevumi. Ar līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem saistītās darbības izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz procentuālo attiecību no ienākumiem, kuri saņemti par tādiem pašiem līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem (tāpat kā to darīja attiecībā uz laikposmu no 1987. gada līdz 1992. gadam). Attiecībā uz 2000. un 2001. gadu pat tad, ja tika veikta dažu izmaksu uzskaite, attiecīgie dokumenti nebija izsmeļoši, un tāpēc tika nolemts izmantot to pašu metodi, kuru izmantoja attiecībā uz iepriekšējiem gadiem, lai noteiktu ar līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu saistītās izmaksas.

| (26) | Attiecībā uz 2002. un 2003. gadu izmaksu uzskaites dati bija pieejami. Tāpēc eksperti sadalīja izmaksas šādās kategorijās: i) izmaksas, kas saistītas ar nobraukto attālumu; ii) izmaksas, kas tieši attiecināmas uz līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem, un iii) attiecināmās izmaksas, kuru pamatā ir apgrozījums.






  — | Pirmā izmaksu kategorija ietver izmaksas, kas saistītas ar degvielu, motoreļļu, riepām, rezerves daļām, ārpakalpojumiem, transportlīdzekļa mazgāšanu, autoceļu nodevām, obligāto transportlīdzekļa apkopi, nomu un aktīvu nolietojumu. Katru no šiem izmaksu posteņiem dalīja ar kopējo nobraukto kilometru skaitu, un tad katra kilometra izmaksas tika reizinātas tikai ar līnijsatiksmes autobusu nobraukto kilometru skaitu. |
| --- | --- | --- |

(26)

Attiecībā uz 2002. un 2003. gadu izmaksu uzskaites dati bija pieejami. Tāpēc eksperti sadalīja izmaksas šādās kategorijās: i) izmaksas, kas saistītas ar nobraukto attālumu; ii) izmaksas, kas tieši attiecināmas uz līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem, un iii) attiecināmās izmaksas, kuru pamatā ir apgrozījums.

—

Pirmā izmaksu kategorija ietver izmaksas, kas saistītas ar degvielu, motoreļļu, riepām, rezerves daļām, ārpakalpojumiem, transportlīdzekļa mazgāšanu, autoceļu nodevām, obligāto transportlīdzekļa apkopi, nomu un aktīvu nolietojumu. Katru no šiem izmaksu posteņiem dalīja ar kopējo nobraukto kilometru skaitu, un tad katra kilometra izmaksas tika reizinātas tikai ar līnijsatiksmes autobusu nobraukto kilometru skaitu.

| — | Otrā izmaksu kategorija ietver izmaksu posteņus, kas, pamatojoties uz izmaksu uzskaiti, ir tieši attiecināmi uz starpreģionālajiem līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem. Tie ir šādi: tieša nodarbinātība, atkritumu izvešana, maksājamās komisijas, dažādi maksājumi, maksa par transportlīdzekļa novietošanu, trešās personas transportlīdzekļu īre, lai sniegtu līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumus, iepirkumi pakalpojumu sniegšanai autobusā un ceļojošo darbinieku izdevumu atmaksa. |
| --- | --- |

—

Otrā izmaksu kategorija ietver izmaksu posteņus, kas, pamatojoties uz izmaksu uzskaiti, ir tieši attiecināmi uz starpreģionālajiem līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem. Tie ir šādi: tieša nodarbinātība, atkritumu izvešana, maksājamās komisijas, dažādi maksājumi, maksa par transportlīdzekļa novietošanu, trešās personas transportlīdzekļu īre, lai sniegtu līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumus, iepirkumi pakalpojumu sniegšanai autobusā un ceļojošo darbinieku izdevumu atmaksa.

| — | Trešā izmaksu kategorija ietver “netiešas izmaksas”, un to veido netiešas darbaspēka izmaksas, pieskaitāmās izmaksas, autobusu apdrošināšana, transportlīdzekļa īpašuma nodoklis un telpu īre. Šīs izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz procentuālo attiecību no ienākumiem, kuri saņemti par tādiem pašiem līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

Trešā izmaksu kategorija ietver “netiešas izmaksas”, un to veido netiešas darbaspēka izmaksas, pieskaitāmās izmaksas, autobusu apdrošināšana, transportlīdzekļa īpašuma nodoklis un telpu īre. Šīs izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz procentuālo attiecību no ienākumiem, kuri saņemti par tādiem pašiem līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem.

| (27) | Pēc tam, kad tika saskaitīti tādā veidā aprēķinātie skaitļi par katru no iepriekš minētajiem periodiem, konstatēja, ka kopējās izmaksas, kas saistītas ar līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam, bija EUR 59 510 413. |
| --- | --- |

(27)

Pēc tam, kad tika saskaitīti tādā veidā aprēķinātie skaitļi par katru no iepriekš minētajiem periodiem, konstatēja, ka kopējās izmaksas, kas saistītas ar līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam, bija EUR 59 510 413.

| (28) | Tāpēc pēc šo izmaksu atņemšanas no ienākumiem, kas saņemti par līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem, vairākuma ziņojumā iegūts darbības zaudējums EUR 2 296 973 apmērā laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(28)

Tāpēc pēc šo izmaksu atņemšanas no ienākumiem, kas saņemti par līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem, vairākuma ziņojumā iegūts darbības zaudējums EUR 2 296 973 apmērā laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam.

2.7.2.   Kompensācijas elements, kurš saistīts ar vajadzību nodrošināt atlīdzību par izmantoto kapitālu

| (29) | Attiecībā uz katru pārskata gadu eksperti noteica izmantoto kapitālu, ko veidoja šāda summa:






  — | pašu kapitāls (E), kura vērtība tika iegūta no gada finanšu pārskatiem, ņemot vērā akcionāru pašu kapitālu, un |
| --- | --- | --- |

(29)

Attiecībā uz katru pārskata gadu eksperti noteica izmantoto kapitālu, ko veidoja šāda summa:

—

pašu kapitāls (E), kura vērtība tika iegūta no gada finanšu pārskatiem, ņemot vērā akcionāru pašu kapitālu, un

| — | aizdevu kapitāls (D). Eksperti aprēķināja aizdevu kapitālu tikai kā finanšu parādu, t. i., bankai un citiem aizdevējiem maksājamās summas. |
| --- | --- |

—

aizdevu kapitāls (D). Eksperti aprēķināja aizdevu kapitālu tikai kā finanšu parādu, t. i., bankai un citiem aizdevējiem maksājamās summas.

| (30) | Vidējo svērto kapitāla izmaksu (WACC) formula tika ņemta kā pamats, lai aprēķinātu atlīdzības likmi par izmantoto kapitālu.



  kur:







  Re | = | peļņas norma no pašu kapitāla; |
| --- | --- | --- | --- |
| Rd | = | aizdevu kapitāla izmaksas; E = uzņēmuma pašu kapitāls; |
| D | = | uzņēmuma parāds; ; |
| E/V | = | procentuālā attiecība no finansējuma, kas ir pašu kapitāls; |
| D/V | = | procentuālā attiecība no finansējuma, kas ir parāds; |
| Tc | = | uzņēmuma ienākumu nodoklis |

(30)

Vidējo svērto kapitāla izmaksu (WACC) formula tika ņemta kā pamats, lai aprēķinātu atlīdzības likmi par izmantoto kapitālu.

Formula

kur:

Re

=

peļņas norma no pašu kapitāla;

Rd

=

aizdevu kapitāla izmaksas; E = uzņēmuma pašu kapitāls;

D

=

uzņēmuma parāds; Formula;

E/V

=

procentuālā attiecība no finansējuma, kas ir pašu kapitāls;

D/V

=

procentuālā attiecība no finansējuma, kas ir parāds;

Tc

=

uzņēmuma ienākumu nodoklis

| (31) | Peļņas norma no pašu kapitāla tika aprēķināta, izmantojot kapitāla aktīvu cenu noteikšanas modeli. Ar šo modeli apraksta attiecības starp risku un gaidāmo peļņu:



  Where:







  rf | = | Risk free rate |
| --- | --- | --- | --- |
| βa | = | Bata of the security |
| | = | Expected market return |

(31)

Peļņas norma no pašu kapitāla tika aprēķināta, izmantojot kapitāla aktīvu cenu noteikšanas modeli. Ar šo modeli apraksta attiecības starp risku un gaidāmo peļņu:

Formula

Where:

rf

=

Risk free rate

βa

=

Bata of the security

Formula

=

Expected market return

| (32) | Desmit gadu valdības obligāciju procentu likme, kas iegūta no valsts statistikas, tika izmantota kā bezriska likmes standarts (rf). |
| --- | --- |

(32)

Desmit gadu valdības obligāciju procentu likme, kas iegūta no valsts statistikas, tika izmantota kā bezriska likmes standarts (rf).

| (33) | Attiecībā uz gadiem, par kuriem bija jānovērtē kompensācijas summa, eksperti secināja, ka vidēji ieguldītāji prasīja riska prēmiju 5,8 % apmērā (rm – rf) par ieguldījumiem obligācijās, nevis bezriska vērtspapīros Itālijas tirgū (12). |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz gadiem, par kuriem bija jānovērtē kompensācijas summa, eksperti secināja, ka vidēji ieguldītāji prasīja riska prēmiju 5,8 % apmērā (rm – rf) par ieguldījumiem obligācijās, nevis bezriska vērtspapīros Itālijas tirgū (12).

| (34) | Akciju betas vērtība (13)
  Simet kapitālā tika aprēķināta, ņemot nesvērto betas vērtību (14) 0,39 attiecībā uz autobusu transporta pakalpojumiem un transporta nozari (15). Pēc tam betas vērtība tika koriģēta attiecībā uz finanšu struktūru, par kuru uzņēmums sniedza ziņojumu katru gadu: |
| --- | --- |

(34)

Akciju betas vērtība (13)
  Simet kapitālā tika aprēķināta, ņemot nesvērto betas vērtību (14) 0,39 attiecībā uz autobusu transporta pakalpojumiem un transporta nozari (15). Pēc tam betas vērtība tika koriģēta attiecībā uz finanšu struktūru, par kuru uzņēmums sniedza ziņojumu katru gadu:

Formula

| (35) | Laikposmā no 1987. gada līdz 1994. gadam Itālijas uzņēmumu ienākuma nodoklis bija 36 %, laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam tas bija 37 %, un laikposmā no 2001. gada līdz 2002. gadam tas bija 36 %. |
| --- | --- |

(35)

Laikposmā no 1987. gada līdz 1994. gadam Itālijas uzņēmumu ienākuma nodoklis bija 36 %, laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam tas bija 37 %, un laikposmā no 2001. gada līdz 2002. gadam tas bija 36 %.

| (36) | Saskaņā ar ekspertu sniegto informāciju atlīdzība par izmantoto kapitālu ir kompensācija, kuru Simet jāsaņem pēc nodokļa nomaksas. Tā kā kompensācija tiks aplikta ar nodokli, tā ir jākoriģē šādi: |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar ekspertu sniegto informāciju atlīdzība par izmantoto kapitālu ir kompensācija, kuru Simet jāsaņem pēc nodokļa nomaksas. Tā kā kompensācija tiks aplikta ar nodokli, tā ir jākoriģē šādi:

Formula

| (37) | Pamatojoties uz šīm formulām, eksperti aprēķināja, ka atlīdzība, kas jāmaksā Simet par izmantoto kapitālu, ir EUR 5 948 150. |
| --- | --- |

(37)

Pamatojoties uz šīm formulām, eksperti aprēķināja, ka atlīdzība, kas jāmaksā Simet par izmantoto kapitālu, ir EUR 5 948 150.

| (38) | Tāpēc ekspertu aprēķinātā kopīgā kompensācijas summa pirms nokavējuma procentu likmes piemērošanas ir EUR 8 245 124 (kompensācija, kas saistīta ar darbības zaudējumiem un atlīdzību par izmantoto kapitālu). |
| --- | --- |

(38)

Tāpēc ekspertu aprēķinātā kopīgā kompensācijas summa pirms nokavējuma procentu likmes piemērošanas ir EUR 8 245 124 (kompensācija, kas saistīta ar darbības zaudējumiem un atlīdzību par izmantoto kapitālu).

2.7.3.   Nokavējuma procentu likmes aprēķināšana

| (39) | Ņemot vērā to, ka iepriekš aprēķinātās kompensācijas summas netika samaksātas tajos gados, par kuriem tās bija jāmaksā, eksperti palielināja minētās summas šādi:






  — | sākotnēji aprēķinātās summas tika pārskatītas, pamatojoties uz ISTAT patēriņa cenu inflācijas indeksiem līdz 2012. gada jūlijam, |
| --- | --- | --- |

(39)

Ņemot vērā to, ka iepriekš aprēķinātās kompensācijas summas netika samaksātas tajos gados, par kuriem tās bija jāmaksā, eksperti palielināja minētās summas šādi:

—

sākotnēji aprēķinātās summas tika pārskatītas, pamatojoties uz ISTAT patēriņa cenu inflācijas indeksiem līdz 2012. gada jūlijam,

| — | tad tādā veidā iegūtajām summām tika piemērota likumā noteiktā procentu likme. |
| --- | --- |

—

tad tādā veidā iegūtajām summām tika piemērota likumā noteiktā procentu likme.

| (40) | Tādējādi ekspertu grupa ieguva kopējo kompensācijas summu EUR 22 049 796 apmērā. |
| --- | --- |

(40)

Tādējādi ekspertu grupa ieguva kopējo kompensācijas summu EUR 22 049 796 apmērā.

2.7.4.   Citi vairākuma ziņojumā ietvertie apsvērumi

| (41) | Vairākuma ziņojumā pausts viedoklis, ka Valsts padome, piešķirot kompensāciju, nav tieši piemērojusi Regulu (EEK) Nr. 1191/69, t. i., tieši – lai gan ar atpakaļejošu datumu – piešķīrusi kompensāciju saskaņā ar šo regulu. Tajā apgalvots, ka Valsts padome ierosināja piemērot minētajā regulā paredzētos kritērijus attiecībā uz kompensācijas piešķiršanas parastām metodēm, lai apstiprinātu zaudējumus, kas Simet radās nelikumīgas sabiedrisko pakalpojumu saistību pagarināšanas rezultātā laika gaitā. |
| --- | --- |

(41)

Vairākuma ziņojumā pausts viedoklis, ka Valsts padome, piešķirot kompensāciju, nav tieši piemērojusi Regulu (EEK) Nr. 1191/69, t. i., tieši – lai gan ar atpakaļejošu datumu – piešķīrusi kompensāciju saskaņā ar šo regulu. Tajā apgalvots, ka Valsts padome ierosināja piemērot minētajā regulā paredzētos kritērijus attiecībā uz kompensācijas piešķiršanas parastām metodēm, lai apstiprinātu zaudējumus, kas Simet radās nelikumīgas sabiedrisko pakalpojumu saistību pagarināšanas rezultātā laika gaitā.

| (42) | Turklāt vairākuma ziņojumā norādīts, ka tajos gadījumos, kad Komisija uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas novērtēšanas nolūkā nav piemērojama Regula (EEK) Nr. 1191/69, tā bieži apstiprināja šādu kompensāciju, izmantojot pēc analoģijas Kopienas nostādnes par valsts atbalstu sabiedrisko pakalpojumu saistību veidā. Saskaņā ar Komisijas galveno kritēriju kompensācija nedrīkstēja pārsniegt summu, kas vajadzīga to izmaksu segšanai, kuras radās, pildot šīs saistības. Attiecībā uz pārmērīgas kompensācijas izmaksas risku šajā gadījumā vairākuma ziņojumā pausts viedoklis, ka, tā kā saistību izpilde attiecas uz to izmaksu ex post aprēķinu, kuras uzņēmumam faktiski radās pagātnē, sniedzot prasītos līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumus, to aprēķinā nav neskaidrību, kuras parasti rodas visos prognozes veida novērtējumos, kad kompensācija tiek noteikta ex ante. Tāpēc pārmērīgas kompensācijas izmaksas jautājums nerodas. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt vairākuma ziņojumā norādīts, ka tajos gadījumos, kad Komisija uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas novērtēšanas nolūkā nav piemērojama Regula (EEK) Nr. 1191/69, tā bieži apstiprināja šādu kompensāciju, izmantojot pēc analoģijas Kopienas nostādnes par valsts atbalstu sabiedrisko pakalpojumu saistību veidā. Saskaņā ar Komisijas galveno kritēriju kompensācija nedrīkstēja pārsniegt summu, kas vajadzīga to izmaksu segšanai, kuras radās, pildot šīs saistības. Attiecībā uz pārmērīgas kompensācijas izmaksas risku šajā gadījumā vairākuma ziņojumā pausts viedoklis, ka, tā kā saistību izpilde attiecas uz to izmaksu ex post aprēķinu, kuras uzņēmumam faktiski radās pagātnē, sniedzot prasītos līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumus, to aprēķinā nav neskaidrību, kuras parasti rodas visos prognozes veida novērtējumos, kad kompensācija tiek noteikta ex ante. Tāpēc pārmērīgas kompensācijas izmaksas jautājums nerodas.

| (43) | Vairākuma ziņojumā tiek aplūkots jautājums par uzskaites nodalīšanas trūkumu. Ziņojumā pausts viedoklis, ka uzskaites nodalīšana tiek piemērota tiem uzņēmumiem, kuri saņem kompensāciju par sabiedrisku pakalpojumu sniegšanu, lai novērstu šāda finansējuma nepareizu lietošanu citām uzņēmuma darbībām. Tomēr, tā kā šajā gadījumā līdz šim valsts līdzekļi Simet nav nodoti kā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, uzskaites nodalīšanas prasība nebūtu jāuzskata par iemeslu atteikties no Valsts padomes piešķirtās kompensācijas maksāšanas. |
| --- | --- |

(43)

Vairākuma ziņojumā tiek aplūkots jautājums par uzskaites nodalīšanas trūkumu. Ziņojumā pausts viedoklis, ka uzskaites nodalīšana tiek piemērota tiem uzņēmumiem, kuri saņem kompensāciju par sabiedrisku pakalpojumu sniegšanu, lai novērstu šāda finansējuma nepareizu lietošanu citām uzņēmuma darbībām. Tomēr, tā kā šajā gadījumā līdz šim valsts līdzekļi Simet nav nodoti kā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, uzskaites nodalīšanas prasība nebūtu jāuzskata par iemeslu atteikties no Valsts padomes piešķirtās kompensācijas maksāšanas.

| (44) | Vairākuma ziņojumā norādīts, ka 2002. un 2003. gadā, par kuriem izmaksu uzskaite bija pieejama, faktiskie darbības zaudējumi bija lielā mērā tādi paši kā zaudējumi, kurus ieguva, izmantojot metodoloģiju attiecībā uz iepriekšējiem gadiem, saskaņā ar kuru eksperti sadalīja starpreģionālo līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu izmaksas, pamatojoties uz procentuālo attiecību no ienākumiem, kuri saņemti par tiem pašiem pakalpojumiem (skaitļi atšķīrās tikai par 2,6 %). Tāpēc eksperti uzskata, ka izmaksu uzskaites nepieejamība par iepriekšējo periodu nevarētu būt praktiski nozīmīga attiecībā uz kompensācijas piešķiršanu. |
| --- | --- |

(44)

Vairākuma ziņojumā norādīts, ka 2002. un 2003. gadā, par kuriem izmaksu uzskaite bija pieejama, faktiskie darbības zaudējumi bija lielā mērā tādi paši kā zaudējumi, kurus ieguva, izmantojot metodoloģiju attiecībā uz iepriekšējiem gadiem, saskaņā ar kuru eksperti sadalīja starpreģionālo līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu izmaksas, pamatojoties uz procentuālo attiecību no ienākumiem, kuri saņemti par tiem pašiem pakalpojumiem (skaitļi atšķīrās tikai par 2,6 %). Tāpēc eksperti uzskata, ka izmaksu uzskaites nepieejamība par iepriekšējo periodu nevarētu būt praktiski nozīmīga attiecībā uz kompensācijas piešķiršanu.

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (45) | Kā skaidrots lēmumā par procedūras sākšanu, Komisija vairākkārt apšaubīja paziņotā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(45)

Kā skaidrots lēmumā par procedūras sākšanu, Komisija vairākkārt apšaubīja paziņotā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu.

| (46) | Pirmkārt, Komisija šaubījās par paziņotā pasākuma klasifikāciju, jo tas bija klasificēts kā pasākums, kas nav atbalsts. Proti, Komisija šaubījās, vai ir izpildīti četri nosacījumi, kas paredzēti Eiropas Tiesas spriedumā Altmark lietā (16). |
| --- | --- |

(46)

Pirmkārt, Komisija šaubījās par paziņotā pasākuma klasifikāciju, jo tas bija klasificēts kā pasākums, kas nav atbalsts. Proti, Komisija šaubījās, vai ir izpildīti četri nosacījumi, kas paredzēti Eiropas Tiesas spriedumā Altmark lietā (16).

| (47) | Otrkārt, Komisija interesējās par piemērojamo tiesisko regulējumu. Tā kā Valsts padomes noteiktā, bet vēl nesamaksātā kompensācija attiecās uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kuras iespējami tika uzliktas Simet laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam, radās jautājums, vai šajā gadījumā bija piemērojama Regula (EEK) Nr. 1191/69 vai Regula (EK) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(47)

Otrkārt, Komisija interesējās par piemērojamo tiesisko regulējumu. Tā kā Valsts padomes noteiktā, bet vēl nesamaksātā kompensācija attiecās uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kuras iespējami tika uzliktas Simet laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam, radās jautājums, vai šajā gadījumā bija piemērojama Regula (EEK) Nr. 1191/69 vai Regula (EK) Nr. 1370/2007.

| (48) | Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā būtu jāpiemēro Regula (EEK) Nr. 1191/69, ja varētu pierādīt, ka faktiski Itālijas iestādes vienpusēji uzlika Simet sabiedrisko pakalpojumu saistības un ka ierosinātā kompensācija atbilda visām minētās regulas prasībām. Tas ir tāpēc, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu kompensācija par uzņēmumam vienpusēji uzliktām sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kuru maksā saskaņā ar šo regulu, tiek atbrīvota no iepriekšējas paziņošanas Komisijai. Tomēr, ja tiktu pierādīts, ka nav izpildīts ne viens, ne otrs no šiem diviem nosacījumiem, paziņotā pasākuma saderība būtu jānovērtē atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(48)

Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā būtu jāpiemēro Regula (EEK) Nr. 1191/69, ja varētu pierādīt, ka faktiski Itālijas iestādes vienpusēji uzlika Simet sabiedrisko pakalpojumu saistības un ka ierosinātā kompensācija atbilda visām minētās regulas prasībām. Tas ir tāpēc, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu kompensācija par uzņēmumam vienpusēji uzliktām sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kuru maksā saskaņā ar šo regulu, tiek atbrīvota no iepriekšējas paziņošanas Komisijai. Tomēr, ja tiktu pierādīts, ka nav izpildīts ne viens, ne otrs no šiem diviem nosacījumiem, paziņotā pasākuma saderība būtu jānovērtē atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1370/2007.

| (49) | Treškārt, pieņemot, ka faktiski Valsts padomes noteiktā kompensācija bija vienpusējas sabiedrisko pakalpojumu saistību uzlikšanas rezultāts, Komisija tomēr šaubījās, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, ka kompensācija atbilda Regulā (EEK) Nr. 1191/69 minētajām prasībām. Komisija arī apšaubīja to, vai bija atbilstīgi izmantot Regulā (EEK) Nr. 1191/69 minēto parastas kompensācijas procedūru, ko piemēroja vienpusēji uzliktām sabiedrisko pakalpojumu saistībām laikposmā pēc 1992. gada, jo, sākot no 1992. gada jūlija, starpreģionālie autobusa transporta pakalpojumi vairs nebija to sabiedrisko pakalpojumu saistību vidū, kuras varēja tikt vienpusēji uzliktas uzņēmumam (17). |
| --- | --- |

(49)

Treškārt, pieņemot, ka faktiski Valsts padomes noteiktā kompensācija bija vienpusējas sabiedrisko pakalpojumu saistību uzlikšanas rezultāts, Komisija tomēr šaubījās, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, ka kompensācija atbilda Regulā (EEK) Nr. 1191/69 minētajām prasībām. Komisija arī apšaubīja to, vai bija atbilstīgi izmantot Regulā (EEK) Nr. 1191/69 minēto parastas kompensācijas procedūru, ko piemēroja vienpusēji uzliktām sabiedrisko pakalpojumu saistībām laikposmā pēc 1992. gada, jo, sākot no 1992. gada jūlija, starpreģionālie autobusa transporta pakalpojumi vairs nebija to sabiedrisko pakalpojumu saistību vidū, kuras varēja tikt vienpusēji uzliktas uzņēmumam (17).

| (50) | Ceturtkārt, Komisija šaubījās, vai tiktu izpildīti regulas nosacījumi šajā gadījumā, ja turpmāka izmeklēšana apstiprinātu, ka nav izpildīts vismaz viens nosacījums attiecībā uz atbrīvojumu no paziņošanas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69, un būtu bijis jāveic novērtējums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(50)

Ceturtkārt, Komisija šaubījās, vai tiktu izpildīti regulas nosacījumi šajā gadījumā, ja turpmāka izmeklēšana apstiprinātu, ka nav izpildīts vismaz viens nosacījums attiecībā uz atbrīvojumu no paziņošanas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69, un būtu bijis jāveic novērtējums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007.

| (51) | Jebkurā gadījumā neatkarīgi no piemērotā tiesiska regulējuma Komisija šaubījās, vai Valsts padomes noteiktā kompensācija izslēdza iespēju izmaksāt pārmērīgu kompensāciju. Komisija norādīja, ka Simet vismaz līdz 2000. gadam nenodrošināja pienācīgu uzskaites nodalīšanu (18), un apšaubīja iespēju precīzi noteikt ex post ar līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu saistītās izmaksas. Tā arī apšaubīja kompensācijas aprēķinā izmantotās peļņas normas no pašu kapitāla atbilstību. |
| --- | --- |

(51)

Jebkurā gadījumā neatkarīgi no piemērotā tiesiska regulējuma Komisija šaubījās, vai Valsts padomes noteiktā kompensācija izslēdza iespēju izmaksāt pārmērīgu kompensāciju. Komisija norādīja, ka Simet vismaz līdz 2000. gadam nenodrošināja pienācīgu uzskaites nodalīšanu (18), un apšaubīja iespēju precīzi noteikt ex post ar līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu saistītās izmaksas. Tā arī apšaubīja kompensācijas aprēķinā izmantotās peļņas normas no pašu kapitāla atbilstību.

4.   ITĀLIJAS PIEZĪMES

| (52) | Itālijas iestādes savos iesniegumos pauda uzskatu, ka paziņotais pasākums veido valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo īpaši tāpēc, ka tas neatbilst nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Tiesas spriedumā Altmark lietā. Itālijas iestādes arī uzskatīja, ka Valsts padomes piešķirtā kompensācija neatbilda ne Regulai (EEK) Nr. 1191/69, ne Regulai (EK) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(52)

Itālijas iestādes savos iesniegumos pauda uzskatu, ka paziņotais pasākums veido valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo īpaši tāpēc, ka tas neatbilst nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Tiesas spriedumā Altmark lietā. Itālijas iestādes arī uzskatīja, ka Valsts padomes piešķirtā kompensācija neatbilda ne Regulai (EEK) Nr. 1191/69, ne Regulai (EK) Nr. 1370/2007.

| (53) | Itālijas iestādes uzsvēra, ka starpreģionālas autobusu transporta pakalpojumu saistības pārskata periodā nebija uzliktas ne vienpusēji, ne noslēdzot līgumu. Tiesību instrumenti, ar ko reglamentē attiecības starp valsts iestādi un privātuzņēmumiem, kuri sniedz pasažieru transporta pakalpojumus, bija vienpusējas koncesijas, uz kurām pamatojoties valsts iestāde nodeva privātai struktūrai savas tiesības, kas sākotnēji saskaņā ar Likumu Nr. 1822/39 bija piešķirtas valstij, sniegt transporta pakalpojumus visiem klientiem bez izņēmuma. |
| --- | --- |

(53)

Itālijas iestādes uzsvēra, ka starpreģionālas autobusu transporta pakalpojumu saistības pārskata periodā nebija uzliktas ne vienpusēji, ne noslēdzot līgumu. Tiesību instrumenti, ar ko reglamentē attiecības starp valsts iestādi un privātuzņēmumiem, kuri sniedz pasažieru transporta pakalpojumus, bija vienpusējas koncesijas, uz kurām pamatojoties valsts iestāde nodeva privātai struktūrai savas tiesības, kas sākotnēji saskaņā ar Likumu Nr. 1822/39 bija piešķirtas valstij, sniegt transporta pakalpojumus visiem klientiem bez izņēmuma.

| (54) | Itālijas iestādes atgādināja, ka pēc uzņēmuma pieprasījuma ministrijas izdotajās koncesijas specifikācijās skaidri norādīts, ka pakalpojums tiek sniegts, pašam uzņēmumam pilnīgi uzņemoties risku, izņemot attiecībā uz pārskata periodā garantētajām ekskluzīvajām tiesībām. Pakalpojuma sniegšana nedeva tiesības saņemt jebkādu subsīdiju vai kompensāciju. Tās bija pagaidu koncesijas, kuras tika atjaunotas katru gadu pēc uzņēmuma pieprasījuma. Licencēs gadu no gada tika ieviestas dažādas izmaiņas attiecībā uz maršrutiem, pieturvietām, izbraukšanas reižu skaitu u. c., ņemot vērā uzņēmumu konkrētos pieprasījumus. |
| --- | --- |

(54)

Itālijas iestādes atgādināja, ka pēc uzņēmuma pieprasījuma ministrijas izdotajās koncesijas specifikācijās skaidri norādīts, ka pakalpojums tiek sniegts, pašam uzņēmumam pilnīgi uzņemoties risku, izņemot attiecībā uz pārskata periodā garantētajām ekskluzīvajām tiesībām. Pakalpojuma sniegšana nedeva tiesības saņemt jebkādu subsīdiju vai kompensāciju. Tās bija pagaidu koncesijas, kuras tika atjaunotas katru gadu pēc uzņēmuma pieprasījuma. Licencēs gadu no gada tika ieviestas dažādas izmaiņas attiecībā uz maršrutiem, pieturvietām, izbraukšanas reižu skaitu u. c., ņemot vērā uzņēmumu konkrētos pieprasījumus.

| (55) | Attiecībā uz braukšanas maksas ierobežojumu, kas aprakstīts lēmumā par procedūras sākšanu un darbojās līdz 2001. gadam, Itālijas iestādes norādīja, ka šis ierobežojums tika piemērots visā Itālijā, ne tikai vienā konkrētā ģeogrāfiskajā reģionā. Tās arī norādīja, ka tas bija cenu noteikšanas politikas pasākums saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 5. punktu, bet neveidoja saistības ievērot likmes, uz kurām attiecas obligāta kompensācija šīs regulas izpratnē. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz braukšanas maksas ierobežojumu, kas aprakstīts lēmumā par procedūras sākšanu un darbojās līdz 2001. gadam, Itālijas iestādes norādīja, ka šis ierobežojums tika piemērots visā Itālijā, ne tikai vienā konkrētā ģeogrāfiskajā reģionā. Tās arī norādīja, ka tas bija cenu noteikšanas politikas pasākums saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 5. punktu, bet neveidoja saistības ievērot likmes, uz kurām attiecas obligāta kompensācija šīs regulas izpratnē.

| (56) | Turklāt saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju, sākot no 1992. gada jūlija (19), vienpusēja sabiedrisku pakalpojumu uzlikšana attiecībā uz starpreģionāliem autobusu transporta pakalpojumiem nebija atļauta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Minētās regulas 1. panta 5. punktā ir atļauta tikai pilsētas, piepilsētas un reģionālo pakalpojumu vienpusēja uzlikšana. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju, sākot no 1992. gada jūlija (19), vienpusēja sabiedrisku pakalpojumu uzlikšana attiecībā uz starpreģionāliem autobusu transporta pakalpojumiem nebija atļauta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69. Minētās regulas 1. panta 5. punktā ir atļauta tikai pilsētas, piepilsētas un reģionālo pakalpojumu vienpusēja uzlikšana.

| (57) | Jebkurā gadījumā Itālijas iestādes norādīja, ka Simet nekad nav iesniedzis pieteikumu par sabiedrisko pakalpojumu saistību pārtraukšanu, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. pantā, ko tās uzskata par priekšnoteikumu, lai apgalvotu, ka attiecīgās saistības pastāvēja. Simet 1999. gadā ministrijai adresētais pieprasījums (20) bija vispārējs kompensācijas pieprasījums attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kuras iespējami uzliktas saskaņā ar 1987. gadā un pēc tam izdotām koncesijām. Itālijas iestādes norādīja, ka šajā pieprasījumā nebija noteikts, kuras sabiedrisko pakalpojumu saistības jāpārtrauc, lai nodrošinātu atbilstošu starpreģionālu līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(57)

Jebkurā gadījumā Itālijas iestādes norādīja, ka Simet nekad nav iesniedzis pieteikumu par sabiedrisko pakalpojumu saistību pārtraukšanu, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 4. pantā, ko tās uzskata par priekšnoteikumu, lai apgalvotu, ka attiecīgās saistības pastāvēja. Simet 1999. gadā ministrijai adresētais pieprasījums (20) bija vispārējs kompensācijas pieprasījums attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kuras iespējami uzliktas saskaņā ar 1987. gadā un pēc tam izdotām koncesijām. Itālijas iestādes norādīja, ka šajā pieprasījumā nebija noteikts, kuras sabiedrisko pakalpojumu saistības jāpārtrauc, lai nodrošinātu atbilstošu starpreģionālu līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu rentabilitāti.

| (58) | Tāpēc Itālijas iestādes secināja, ka Simet nebija pierādījis, ka tas uzņēmās atbildību par sabiedrisko pakalpojumu saistībām (kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 2. punktā), un nebija konkrēti un precīzi pierādījis, uz kuru saistību izpildīšanu vai veikšanu un uz kādām braukšanas maksas saistībām tas attiecās. Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju Simet bija tikai pierādījis, ka tas veica dažādus vispārējus transporta pakalpojumus, pamatojoties uz atbildīgo iestāžu piešķirtajām valsts koncesijām, kas izdotas pēc uzņēmuma pieprasījuma. Vispārēju transporta pakalpojumu uzticēšana Simet pati par sevi neliecināja, ka Simet uzņēmās jebkādas sabiedrisko pakalpojumu saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 izpratnē. |
| --- | --- |

(58)

Tāpēc Itālijas iestādes secināja, ka Simet nebija pierādījis, ka tas uzņēmās atbildību par sabiedrisko pakalpojumu saistībām (kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 2. punktā), un nebija konkrēti un precīzi pierādījis, uz kuru saistību izpildīšanu vai veikšanu un uz kādām braukšanas maksas saistībām tas attiecās. Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju Simet bija tikai pierādījis, ka tas veica dažādus vispārējus transporta pakalpojumus, pamatojoties uz atbildīgo iestāžu piešķirtajām valsts koncesijām, kas izdotas pēc uzņēmuma pieprasījuma. Vispārēju transporta pakalpojumu uzticēšana Simet pati par sevi neliecināja, ka Simet uzņēmās jebkādas sabiedrisko pakalpojumu saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 izpratnē.

| (59) | Itālijas iestādes norādīja, ka par lielāko pārskata perioda daļu (1987.–2001. gadu) Simet neīstenoja pienācīgu uzskaites nodalīšanu, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punktā (21). Tāpēc nebija iespējams aprēķināt papildu neto izmaksas, kas radās sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes rezultātā, un tas nozīmē, ka netika izpildīti Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantā paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(59)

Itālijas iestādes norādīja, ka par lielāko pārskata perioda daļu (1987.–2001. gadu) Simet neīstenoja pienācīgu uzskaites nodalīšanu, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punktā (21). Tāpēc nebija iespējams aprēķināt papildu neto izmaksas, kas radās sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes rezultātā, un tas nozīmē, ka netika izpildīti Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantā paredzētie nosacījumi.

| (60) | Visbeidzot, Itālijas iestādes norādīja, ka ministrija iepriekš nenoteica kompensācijas summas, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 13. pantā, jo tā neuzlika Simet nekādas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Šajā gadījumā kompensācija, kas pienākas Simet, bija aprēķināta, pamatojoties tikai uz ex post novērtējumu. |
| --- | --- |

(60)

Visbeidzot, Itālijas iestādes norādīja, ka ministrija iepriekš nenoteica kompensācijas summas, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 13. pantā, jo tā neuzlika Simet nekādas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Šajā gadījumā kompensācija, kas pienākas Simet, bija aprēķināta, pamatojoties tikai uz ex post novērtējumu.

| (61) | Itālijas iestādes uzskatīja, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 veiktais novērtējums lielā mērā izvirzīja tos pašus jautājumus, kā saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 veiktais novērtējums (tostarp skaidri noteiktu sabiedrisko pakalpojumu saistību trūkums, iepriekš nolemtu objektīvu kompensācijas rādītāju trūkums, uzskaites nodalīšanas trūkums u. c.). Attiecībā uz jēdzienu “pamatota peļņa”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā, Itālijas iestādes uzskatīja Simet sākotnējā ziņojumā ierosināto peļņas normu par mākslīgi palielinātu situācijā, kurā kompensācija tika noteikta ex post un neparedzētu izmaksu/zaudējumu risks bija ierobežots. |
| --- | --- |

(61)

Itālijas iestādes uzskatīja, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 veiktais novērtējums lielā mērā izvirzīja tos pašus jautājumus, kā saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 veiktais novērtējums (tostarp skaidri noteiktu sabiedrisko pakalpojumu saistību trūkums, iepriekš nolemtu objektīvu kompensācijas rādītāju trūkums, uzskaites nodalīšanas trūkums u. c.). Attiecībā uz jēdzienu “pamatota peļņa”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā, Itālijas iestādes uzskatīja Simet sākotnējā ziņojumā ierosināto peļņas normu par mākslīgi palielinātu situācijā, kurā kompensācija tika noteikta ex post un neparedzētu izmaksu/zaudējumu risks bija ierobežots.

| (62) | Itālijas iestādes pilnīgi apstiprināja mazākuma ziņojuma konstatējumus, kuros secināts, ka kompensācijas summu nevarēja aprēķināt. Vienlaikus tās uzskatīja, ka vairākuma ziņojumā bija vairākas metodoloģiskas kļūdas. Piemēram, Itālijas iestādes apšaubīja tās uz pieņēmumiem pamatotās metodes atbilstību, kuru izmantoja ziņojumā, lai noteiktu iespējamo sabiedrisko pakalpojumu saistību neto darbības izmaksas. Tās arī apstrīdēja faktu, ka šajā ziņojumā:






  — | netiek ierobežota tā izmantotā kapitāla summa, kuru attiecina uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām, bet iekļauj kompensācijas aprēķinā visu izmantoto kapitālu; tas ir, no minētā aprēķina netiek izslēgts kapitāls, ko izmanto citiem uzņēmuma komercdarbības veidiem, piemēram, ceļojumu aģentūrām, starptautiskiem pakalpojumiem, autobusu ar vadītāju nomas pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

(62)

Itālijas iestādes pilnīgi apstiprināja mazākuma ziņojuma konstatējumus, kuros secināts, ka kompensācijas summu nevarēja aprēķināt. Vienlaikus tās uzskatīja, ka vairākuma ziņojumā bija vairākas metodoloģiskas kļūdas. Piemēram, Itālijas iestādes apšaubīja tās uz pieņēmumiem pamatotās metodes atbilstību, kuru izmantoja ziņojumā, lai noteiktu iespējamo sabiedrisko pakalpojumu saistību neto darbības izmaksas. Tās arī apstrīdēja faktu, ka šajā ziņojumā:

—

netiek ierobežota tā izmantotā kapitāla summa, kuru attiecina uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām, bet iekļauj kompensācijas aprēķinā visu izmantoto kapitālu; tas ir, no minētā aprēķina netiek izslēgts kapitāls, ko izmanto citiem uzņēmuma komercdarbības veidiem, piemēram, ceļojumu aģentūrām, starptautiskiem pakalpojumiem, autobusu ar vadītāju nomas pakalpojumiem;

| — | tiek ietverta riska prēmija, kas pārsniedz 100 bāzes punktus, nosakot peļņas normu no pašu kapitāla; tas nešķiet piemērots veids, ja kompensācija tiek aprēķināta ex post, un |
| --- | --- |

—

tiek ietverta riska prēmija, kas pārsniedz 100 bāzes punktus, nosakot peļņas normu no pašu kapitāla; tas nešķiet piemērots veids, ja kompensācija tiek aprēķināta ex post, un

| — | netiek pareizi aprēķināta procentu likme, kas saistīta ar faktu, ka kompensācijas summas nesamaksāja tajos gados, par kuriem tās tika noteiktas. Valsts padomes ieceltie eksperti piemēroja juridiski pamatotu procentu likmi summām, kuras tika pilnīgi pārvērtētas 2012. gadā, un nevis sākotnējām summām, kā tas būtu bijis vēlams. |
| --- | --- |

—

netiek pareizi aprēķināta procentu likme, kas saistīta ar faktu, ka kompensācijas summas nesamaksāja tajos gados, par kuriem tās tika noteiktas. Valsts padomes ieceltie eksperti piemēroja juridiski pamatotu procentu likmi summām, kuras tika pilnīgi pārvērtētas 2012. gadā, un nevis sākotnējām summām, kā tas būtu bijis vēlams.

5.   TREŠO PERSONU PIEZĪMES

| (63) | Vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus, atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, bija Simet, paziņotā pasākuma potenciālais saņēmējs. Simet iesniegumos nepiekrita Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu paustajai provizoriskajai nostājai. |
| --- | --- |

(63)

Vienīgā trešā persona, kas iesniedza apsvērumus, atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, bija Simet, paziņotā pasākuma potenciālais saņēmējs. Simet iesniegumos nepiekrita Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu paustajai provizoriskajai nostājai.

| (64) | Lai pamatotu savu apgalvojumu, ka saistības tam tika uzliktas, Simet iesniedza piešķirtās koncesijas attiecībā uz tiesvedībā ietvertajiem maršrutiem. Saskaņā ar Simet sniegto informāciju šajās koncesijās noteiktās prasības ietvēra inter alia braukšanas maksu, maršruta stabilitāti, pieturvietas, pakalpojuma sniegšanas biežumu un grafiku. Tajās arī bija ietverti nosacījumi, ar ko reglamentēja pasažieru bagāžas pārvadāšanu un parastu vēstuļu bezmaksas pārvadāšanu pasta pakalpojumu nodrošināšanai, kā arī citu pasta sūtījumu pārvadāšanu par maksu, kura paredzēta noteikumos, ar ko reglamentē šādu pārvadāšanu. Šajās koncesijās tika paredzēts, ka uzņēmums ziņo par visiem pārtraukumiem, negadījumiem un pārmaiņām pakalpojumu sniegšanā, un tika ietvertas saistības izdot biļetes par pasažieru, bagāžas un lauksaimniecisku sūtījumu pārvadāšanu un vest attiecīgu uzskaiti par pieciem gadiem. Simet bija jāsaņem arī iepriekšēja atļauja no ministrijas provinču mehānisko transportlīdzekļu nodaļām par koncesijās ietverto pakalpojumu sniegšanai izmantoto autobusu veidu un raksturlielumiem, kā arī attiecībā uz citu pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(64)

Lai pamatotu savu apgalvojumu, ka saistības tam tika uzliktas, Simet iesniedza piešķirtās koncesijas attiecībā uz tiesvedībā ietvertajiem maršrutiem. Saskaņā ar Simet sniegto informāciju šajās koncesijās noteiktās prasības ietvēra inter alia braukšanas maksu, maršruta stabilitāti, pieturvietas, pakalpojuma sniegšanas biežumu un grafiku. Tajās arī bija ietverti nosacījumi, ar ko reglamentēja pasažieru bagāžas pārvadāšanu un parastu vēstuļu bezmaksas pārvadāšanu pasta pakalpojumu nodrošināšanai, kā arī citu pasta sūtījumu pārvadāšanu par maksu, kura paredzēta noteikumos, ar ko reglamentē šādu pārvadāšanu. Šajās koncesijās tika paredzēts, ka uzņēmums ziņo par visiem pārtraukumiem, negadījumiem un pārmaiņām pakalpojumu sniegšanā, un tika ietvertas saistības izdot biļetes par pasažieru, bagāžas un lauksaimniecisku sūtījumu pārvadāšanu un vest attiecīgu uzskaiti par pieciem gadiem. Simet bija jāsaņem arī iepriekšēja atļauja no ministrijas provinču mehānisko transportlīdzekļu nodaļām par koncesijās ietverto pakalpojumu sniegšanai izmantoto autobusu veidu un raksturlielumiem, kā arī attiecībā uz citu pakalpojumu sniegšanu.

| (65) | Simet iesniedza arī, kā tas apgalvoja, ministrijas pilnīgus vai daļējus atteikumus atļaut mainīt sniedzamo pakalpojumu aprakstu. Attiecībā uz pārskata periodu Simet iesniedza (daļējus) atteikumus attiecībā uz (22):






  — | pieteikumiem uzturēt jaunas pieturvietas papildus līnijsatiksmes pakalpojumos ietvertajām pieturvietām Rosano–Neapoles līnijā (1992), Kariati–Milānas līnijā (1995), Kozencas–Florences līnijā (1999), Kozencas–Florences un Kozencas–Pizas līnijā (2000) un Sandžovani–Milānas līnijā (2003), |
| --- | --- | --- |

(65)

Simet iesniedza arī, kā tas apgalvoja, ministrijas pilnīgus vai daļējus atteikumus atļaut mainīt sniedzamo pakalpojumu aprakstu. Attiecībā uz pārskata periodu Simet iesniedza (daļējus) atteikumus attiecībā uz (22):

—

pieteikumiem uzturēt jaunas pieturvietas papildus līnijsatiksmes pakalpojumos ietvertajām pieturvietām Rosano–Neapoles līnijā (1992), Kariati–Milānas līnijā (1995), Kozencas–Florences līnijā (1999), Kozencas–Florences un Kozencas–Pizas līnijā (2000) un Sandžovani–Milānas līnijā (2003),

| — | pieteikumu atļaujas saņemšanai sniegt jaunus līnijsatiksmes pakalpojumus Kozencas–Neapoles līnijā (2000). |
| --- | --- |

—

pieteikumu atļaujas saņemšanai sniegt jaunus līnijsatiksmes pakalpojumus Kozencas–Neapoles līnijā (2000).

| (66) | Simet uzskata, ka šie atteikumi pierāda, ka Itālijas iestādes bija tam vienpusēji uzlikušas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Simet apgalvo, ka iestādes neļāva “optimizēt” transporta līnijas, proti, paplašināt un dažādot piedāvājumu. Faktiski transporta līnijas bija “iesaldētas” un tāpēc joprojām piesaistītas ministra lēmumiem, lai gan formāli tās klasificēja kā “komercdarbību”. |
| --- | --- |

(66)

Simet uzskata, ka šie atteikumi pierāda, ka Itālijas iestādes bija tam vienpusēji uzlikušas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Simet apgalvo, ka iestādes neļāva “optimizēt” transporta līnijas, proti, paplašināt un dažādot piedāvājumu. Faktiski transporta līnijas bija “iesaldētas” un tāpēc joprojām piesaistītas ministra lēmumiem, lai gan formāli tās klasificēja kā “komercdarbību”.

| (67) | Simet nepiekrīt apgalvojumam lēmuma par procedūras sākšanu 16. apsvērumā, ka uzņēmuma ierosinātā braukšanas maksa tika atspoguļota gada koncesijas specifikācijās. Sākotnēji braukšanas maksai tālajos maršrutos bija jābūt tādai pašai kā ceļojot pa dzelzceļu otrajā klasē. To pamato ar ministra 1988. gada 19. decembra vēstuli (D.C. III Div 32 Nr. 3846), kurā norādīts, ka, “tā kā daudzi uzņēmumi ar koncesijām par sabiedriskajiem autobusu transporta pakalpojumiem ir iesnieguši lūgumrakstus attiecībā uz braukšanas maksas palielināšanu; tā kā pēdējā laikā nav pieņemtas vispārējas direktīvas par braukšanas maksu; nākamajās jaunajās direktīvās (...) [reģionālās pārvaldes] drīkst tieši atļaut koncesiju turētājiem palielināt braukšanas maksu pakalpojumiem, kurus tie sniedz, lai pielāgotu to valsts dzelzceļa uzņēmuma Ferrovie dello Stato (FS) cenu līmenim par ceļojumu pa dzelzceļu otrajā klasē, kam pieskaitīta piemaksa par ātrvilciena pakalpojumiem, ja pakalpojuma sniegšanai izmanto maģistrāles [kā šajā gadījumā]; ... acīmredzot braukšanas maksa nebūtu jāpalielina gadījumos, ja iepriekš minētais braukšanas maksas līmenis jau ir ticis pielāgots”. Saskaņā ar Simet sniegto informāciju šie pasākumi pierāda, ka tas nedrīkstēja noteikt braukšanas maksu, kas pārsniedza braukšanas maksu par ceļojumu pa dzelzceļu otrajā klasē (t. i., pašu zemāko maksu, kuru ņēma Ferrovie dello Stato). Tāpēc uzņēmums nevarēja gūt lielākus ienākumus no savas darbības, jo valsts interesēs bija apmierināt būtiskas sabiedrības vajadzības un uzdevumus. |
| --- | --- |

(67)

Simet nepiekrīt apgalvojumam lēmuma par procedūras sākšanu 16. apsvērumā, ka uzņēmuma ierosinātā braukšanas maksa tika atspoguļota gada koncesijas specifikācijās. Sākotnēji braukšanas maksai tālajos maršrutos bija jābūt tādai pašai kā ceļojot pa dzelzceļu otrajā klasē. To pamato ar ministra 1988. gada 19. decembra vēstuli (D.C. III Div 32 Nr. 3846), kurā norādīts, ka, “tā kā daudzi uzņēmumi ar koncesijām par sabiedriskajiem autobusu transporta pakalpojumiem ir iesnieguši lūgumrakstus attiecībā uz braukšanas maksas palielināšanu; tā kā pēdējā laikā nav pieņemtas vispārējas direktīvas par braukšanas maksu; nākamajās jaunajās direktīvās (...) [reģionālās pārvaldes] drīkst tieši atļaut koncesiju turētājiem palielināt braukšanas maksu pakalpojumiem, kurus tie sniedz, lai pielāgotu to valsts dzelzceļa uzņēmuma Ferrovie dello Stato (FS) cenu līmenim par ceļojumu pa dzelzceļu otrajā klasē, kam pieskaitīta piemaksa par ātrvilciena pakalpojumiem, ja pakalpojuma sniegšanai izmanto maģistrāles [kā šajā gadījumā]; ... acīmredzot braukšanas maksa nebūtu jāpalielina gadījumos, ja iepriekš minētais braukšanas maksas līmenis jau ir ticis pielāgots”. Saskaņā ar Simet sniegto informāciju šie pasākumi pierāda, ka tas nedrīkstēja noteikt braukšanas maksu, kas pārsniedza braukšanas maksu par ceļojumu pa dzelzceļu otrajā klasē (t. i., pašu zemāko maksu, kuru ņēma Ferrovie dello Stato). Tāpēc uzņēmums nevarēja gūt lielākus ienākumus no savas darbības, jo valsts interesēs bija apmierināt būtiskas sabiedrības vajadzības un uzdevumus.

| (68) | Ministrijas 1992. gada 3. jūlija apkārtrakstā Nr. A/7302 noteikts, ka minētajā gadā braukšanas maksa ir jāpalielina par 6,1 % tajās autobusa satiksmes līnijās, par kurām ir atbildīga valsts. Saskaņā ar Simet sniegto informāciju šis apkārtraksts, ar kuru ministrija atļāva palielināt braukšanas maksu tikai tiktāl, lai pielāgotu to ISTAT skaitļiem, pierāda, ka uzņēmums pēc savas iniciatīvas nevarēja ņemt tādu braukšanas maksu, kuru tas uzskatīja par atbilstošu. Simet norāda, ka ministrijas 2002. gada 5. aprīļa apkārtrakstā Nr. 3/02, kurā noteikts, kā braukšanas maksa jākonvertē no lirām uz euro, norādīts (2. punktā), ka attiecīgā braukšanas maksa ir “reglamentēta braukšanas maksa un cenas”. |
| --- | --- |

(68)

Ministrijas 1992. gada 3. jūlija apkārtrakstā Nr. A/7302 noteikts, ka minētajā gadā braukšanas maksa ir jāpalielina par 6,1 % tajās autobusa satiksmes līnijās, par kurām ir atbildīga valsts. Saskaņā ar Simet sniegto informāciju šis apkārtraksts, ar kuru ministrija atļāva palielināt braukšanas maksu tikai tiktāl, lai pielāgotu to ISTAT skaitļiem, pierāda, ka uzņēmums pēc savas iniciatīvas nevarēja ņemt tādu braukšanas maksu, kuru tas uzskatīja par atbilstošu. Simet norāda, ka ministrijas 2002. gada 5. aprīļa apkārtrakstā Nr. 3/02, kurā noteikts, kā braukšanas maksa jākonvertē no lirām uz euro, norādīts (2. punktā), ka attiecīgā braukšanas maksa ir “reglamentēta braukšanas maksa un cenas”.

| (69) | Visbeidzot ministrijas izdotajās koncesijās norādīts, ka braukšanas maksa tiek “paredzēta” (stabilita), t. i., to nosaka ar administrācijas lēmumu. Tā kā runa ir par “koncesiju”, nevis vienkāršu “atļauju”, attiecīgajās specifikācijās skaidri norādīts, ka pakalpojumu sniegšanu “reglamentē paredzētie panti un tie panti, kuri var tikt paredzēti pēc tam” un ka “administrācija drīkst anulēt koncesiju jebkurā laikā, un uzņēmējs nedrīkst iesniegt par to sūdzību”. Katras koncesijas specifikāciju 6. punktā skaidri norādīts, ka grafikus un braukšanas maksu apstiprina ministrijas provinču mehānisko transportlīdzekļu nodaļas. Simet apgalvo, ka, tā kā fiksēta braukšanas maksa izslēdza iespēju piedāvāt elastīgus pakalpojumus lietotājiem, tam nebija iespējas reaģēt uz tirgus pieprasījumu vai uzņēmuma vajadzībām pēc saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

(69)

Visbeidzot ministrijas izdotajās koncesijās norādīts, ka braukšanas maksa tiek “paredzēta” (stabilita), t. i., to nosaka ar administrācijas lēmumu. Tā kā runa ir par “koncesiju”, nevis vienkāršu “atļauju”, attiecīgajās specifikācijās skaidri norādīts, ka pakalpojumu sniegšanu “reglamentē paredzētie panti un tie panti, kuri var tikt paredzēti pēc tam” un ka “administrācija drīkst anulēt koncesiju jebkurā laikā, un uzņēmējs nedrīkst iesniegt par to sūdzību”. Katras koncesijas specifikāciju 6. punktā skaidri norādīts, ka grafikus un braukšanas maksu apstiprina ministrijas provinču mehānisko transportlīdzekļu nodaļas. Simet apgalvo, ka, tā kā fiksēta braukšanas maksa izslēdza iespēju piedāvāt elastīgus pakalpojumus lietotājiem, tam nebija iespējas reaģēt uz tirgus pieprasījumu vai uzņēmuma vajadzībām pēc saviem ieskatiem.

| (70) | Simet, kura pienākums bija iekasēt uzlikto braukšanas maksu, apgalvo, ka tam bija liegta cenu politikas īstenošana, kuru normālos apstākļos būtu veicis uzņēmums modernā, brīvā un konkurētspējīgā tirgū. No vienas puses, Simet uzsver, ka ministrijas piemērotās braukšanas maksas līmenis bija tik zems (līdzvērtīgs Ferrovie dello Stato iekasētajai braukšanas maksai par ceļojumu pa dzelzceļu otrajā klasē), ka uzņēmums nevarēja segt autobusu transporta pakalpojumu sniegšanas izmaksas. No otras puses, šie pasākumi ir devuši iespēju valstij sniegt nepamatotu atbalstu savam dzelzceļa uzņēmumam Ferrovie dello Stato, jo tādiem starpreģionālo autobusu transporta pakalpojumu koncesijas turētājiem kā Simet tika liegta zemākas braukšanas maksas noteikšana par to, kuru iekasē minētais uzņēmums par otrās klases biļeti ar ātrvilciena piemaksu. Tā kā Simet un citiem uzņēmumiem, kas sniedza līdzīgus pakalpojumus, tika atteiktas subsīdijas, Ferrovie dello Stato saņēma papildu priekšrocības. |
| --- | --- |

(70)

Simet, kura pienākums bija iekasēt uzlikto braukšanas maksu, apgalvo, ka tam bija liegta cenu politikas īstenošana, kuru normālos apstākļos būtu veicis uzņēmums modernā, brīvā un konkurētspējīgā tirgū. No vienas puses, Simet uzsver, ka ministrijas piemērotās braukšanas maksas līmenis bija tik zems (līdzvērtīgs Ferrovie dello Stato iekasētajai braukšanas maksai par ceļojumu pa dzelzceļu otrajā klasē), ka uzņēmums nevarēja segt autobusu transporta pakalpojumu sniegšanas izmaksas. No otras puses, šie pasākumi ir devuši iespēju valstij sniegt nepamatotu atbalstu savam dzelzceļa uzņēmumam Ferrovie dello Stato, jo tādiem starpreģionālo autobusu transporta pakalpojumu koncesijas turētājiem kā Simet tika liegta zemākas braukšanas maksas noteikšana par to, kuru iekasē minētais uzņēmums par otrās klases biļeti ar ātrvilciena piemaksu. Tā kā Simet un citiem uzņēmumiem, kas sniedza līdzīgus pakalpojumus, tika atteiktas subsīdijas, Ferrovie dello Stato saņēma papildu priekšrocības.

| (71) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Simet uzskata, ka ministrijas izdotās koncesijas un turpmākie lēmumi, ar kuriem noraidīja pieprasījumus par maršrutu maiņu, liecina, ka šīs koncesijas atbilst pakalpojumu līguma kritērijiem Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. panta izpratnē, jo tās uzliek saistības attiecībā uz maršrutiem, pieturvietām, braukšanas maksu, parastu vēstuļu bezmaksas pārvadāšanu pasta pakalpojumu nodrošināšanai un citu pasta sūtījumu pārvadāšanu par maksu, kas paredzēta noteikumos, ar kuriem reglamentē šādu pārvadāšanu. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Simet uzskata, ka ministrijas izdotās koncesijas un turpmākie lēmumi, ar kuriem noraidīja pieprasījumus par maršrutu maiņu, liecina, ka šīs koncesijas atbilst pakalpojumu līguma kritērijiem Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. panta izpratnē, jo tās uzliek saistības attiecībā uz maršrutiem, pieturvietām, braukšanas maksu, parastu vēstuļu bezmaksas pārvadāšanu pasta pakalpojumu nodrošināšanai un citu pasta sūtījumu pārvadāšanu par maksu, kas paredzēta noteikumos, ar kuriem reglamentē šādu pārvadāšanu.

| (72) | Pat pieņemot, ka Regulā (EEK) Nr. 1191/69 nav paredzēts, ka starpreģionālo koncesiju turētājiem ir tiesības saņemt kompensāciju, kā apgalvo ministrija, Simet iebilst, ka tas nozīmētu, ka pakalpojums bija liberalizēts, un tādā gadījumā administrācija nevarēja uzlikt uzņēmumam nekādas saistības, jo īpaši attiecībā uz braukšanas maksu. Tāpēc Simet uzskata, ka ministrijas rīcība ir tiesību aktu pārkāpums un ka saskaņā ar valsts tiesību aktiem (t. i., 35. pantu Likumdošanas dekrētā Nr. 80/1998, ko piemēroja Valsts padome) tam pienākas kompensācija par zaudējumiem. |
| --- | --- |

(72)

Pat pieņemot, ka Regulā (EEK) Nr. 1191/69 nav paredzēts, ka starpreģionālo koncesiju turētājiem ir tiesības saņemt kompensāciju, kā apgalvo ministrija, Simet iebilst, ka tas nozīmētu, ka pakalpojums bija liberalizēts, un tādā gadījumā administrācija nevarēja uzlikt uzņēmumam nekādas saistības, jo īpaši attiecībā uz braukšanas maksu. Tāpēc Simet uzskata, ka ministrijas rīcība ir tiesību aktu pārkāpums un ka saskaņā ar valsts tiesību aktiem (t. i., 35. pantu Likumdošanas dekrētā Nr. 80/1998, ko piemēroja Valsts padome) tam pienākas kompensācija par zaudējumiem.

| (73) | Simet problēma nav tāda veida gadījums, ko reglamentē Regula (EEK) Nr. 1191/69, bet strīds par kompensāciju par zaudējumiem. Simet norāda, ka spriedumā Nr. 1405/2010 tika atzītas Simet tiesības uz kompensāciju par zaudējumiem saskaņā ar Likumdošanas dekrēta Nr. 80/1998 35. pantu, lai kompensētu to ministrijas nelikumīgo lēmumu nodarīto kaitējumu, ar kuriem tā atteicās atcelt Simet uzliktās sabiedrisko pakalpojumu saistības. Tā kā šie lēmumi, ar kuriem tika pārkāptas Itālijas Konstitūcijas 41. pantā nostiprinātās brīvas uzņēmējdarbības tiesības, radīja materiālus zaudējumus uzņēmuma komercdarbībai, tie jāuzskata par nelikumīgiem, tādējādi dodot uzņēmumam tiesības saņemt radušos zaudējumu atmaksu. Valsts padome atzina, ka ministrija bija radījusi nepamatotu kaitējumu Simet, uzliekot tam sabiedrisko pakalpojumu saistības un tādējādi pārkāpjot tā tiesības brīvi un neatkarīgi sniegt transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(73)

Simet problēma nav tāda veida gadījums, ko reglamentē Regula (EEK) Nr. 1191/69, bet strīds par kompensāciju par zaudējumiem. Simet norāda, ka spriedumā Nr. 1405/2010 tika atzītas Simet tiesības uz kompensāciju par zaudējumiem saskaņā ar Likumdošanas dekrēta Nr. 80/1998 35. pantu, lai kompensētu to ministrijas nelikumīgo lēmumu nodarīto kaitējumu, ar kuriem tā atteicās atcelt Simet uzliktās sabiedrisko pakalpojumu saistības. Tā kā šie lēmumi, ar kuriem tika pārkāptas Itālijas Konstitūcijas 41. pantā nostiprinātās brīvas uzņēmējdarbības tiesības, radīja materiālus zaudējumus uzņēmuma komercdarbībai, tie jāuzskata par nelikumīgiem, tādējādi dodot uzņēmumam tiesības saņemt radušos zaudējumu atmaksu. Valsts padome atzina, ka ministrija bija radījusi nepamatotu kaitējumu Simet, uzliekot tam sabiedrisko pakalpojumu saistības un tādējādi pārkāpjot tā tiesības brīvi un neatkarīgi sniegt transporta pakalpojumus.

| (74) | Tomēr, ja tiek pieņemts, ka ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un tās grozījumiem administrācijai tika atļauts uzlikt sabiedrisko pakalpojumu saistības, lai apmierinātu reģiona vajadzības, Simet uzskata, ka ministrijas pienākums bija paredzēt maksājumu, lai kompensētu šādas saistības. Pēc Simet domām, Regulā (EEK) Nr. 1191/69 tiek atļauts uzlikt pakalpojumu saistības, lai “apmierinātu reģiona transporta vajadzības” un ar “reģionu nesaistītās vajadzības” (1. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

(74)

Tomēr, ja tiek pieņemts, ka ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un tās grozījumiem administrācijai tika atļauts uzlikt sabiedrisko pakalpojumu saistības, lai apmierinātu reģiona vajadzības, Simet uzskata, ka ministrijas pienākums bija paredzēt maksājumu, lai kompensētu šādas saistības. Pēc Simet domām, Regulā (EEK) Nr. 1191/69 tiek atļauts uzlikt pakalpojumu saistības, lai “apmierinātu reģiona transporta vajadzības” un ar “reģionu nesaistītās vajadzības” (1. panta 2. punkts).

6.   ITĀLIJAS PIEZĪMES PAR TREŠĀS PERSONAS PIEZĪMĒM

| (75) | Itālijas iestādes piezīmēs par trešās personas piezīmēm atkārtoja savu nostāju, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 vai Regulas (EK) Nr. 1370/2007 izpratnē nebija uzliktas un ka kompensācija nepienācās. |
| --- | --- |

(75)

Itālijas iestādes piezīmēs par trešās personas piezīmēm atkārtoja savu nostāju, ka sabiedrisko pakalpojumu saistības Regulas (EEK) Nr. 1191/69 vai Regulas (EK) Nr. 1370/2007 izpratnē nebija uzliktas un ka kompensācija nepienācās.

| (76) | Lai pamatotu savu nostāju, Itālijas iestādes sniedza paskaidrojumus par sistēmu, ar kuru reglamentēja līnijsatiksmes pasažieru autobusu transporta pakalpojumus saskaņā ar Likumu Nr. 1822/39 (23) (likumu piemēroja pārskata periodā). Saskaņā ar šo likumu uz līnijsatiksmes pakalpojumiem, par kuriem ir atbildīga valsts (kas zināmi arī kā “parasti līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumi”), attiecās šāds tiesiskais regulējums:






  i) | pakalpojumu sniedza saskaņā ar koncesiju sistēmu; |
| --- | --- | --- |

(76)

Lai pamatotu savu nostāju, Itālijas iestādes sniedza paskaidrojumus par sistēmu, ar kuru reglamentēja līnijsatiksmes pasažieru autobusu transporta pakalpojumus saskaņā ar Likumu Nr. 1822/39 (23) (likumu piemēroja pārskata periodā). Saskaņā ar šo likumu uz līnijsatiksmes pakalpojumiem, par kuriem ir atbildīga valsts (kas zināmi arī kā “parasti līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumi”), attiecās šāds tiesiskais regulējums:

i)

pakalpojumu sniedza saskaņā ar koncesiju sistēmu;

| ii) | koncesijas tika piešķirtas pēc uzņēmumu pieprasījuma; |
| --- | --- |

ii)

koncesijas tika piešķirtas pēc uzņēmumu pieprasījuma;

| iii) | netika nodrošinātas vai veiktas atlases procedūras, lai piešķirtu koncesijas; |
| --- | --- |

iii)

netika nodrošinātas vai veiktas atlases procedūras, lai piešķirtu koncesijas;

| iv) | saskaņā ar likumu varēja piešķirt pagaidu vai pastāvīgas koncesijas tikai pēc ministrijas ieskatiem, kura nemainīgi izvēlējās piešķirt visiem uzņēmumiem pagaidu koncesijas. Tāpēc koncesiju termiņš bija viens gads, un uzņēmumi (tostarp Simet) katru gadu pieteicās koncesijas atjaunošanai; |
| --- | --- |

iv)

saskaņā ar likumu varēja piešķirt pagaidu vai pastāvīgas koncesijas tikai pēc ministrijas ieskatiem, kura nemainīgi izvēlējās piešķirt visiem uzņēmumiem pagaidu koncesijas. Tāpēc koncesiju termiņš bija viens gads, un uzņēmumi (tostarp Simet) katru gadu pieteicās koncesijas atjaunošanai;

| v) | koncesijas deva uzņēmējiem ekskluzīvas tiesības sniegt pakalpojumu koncesijas specifikācijās noteiktajā maršrutā; |
| --- | --- |

v)

koncesijas deva uzņēmējiem ekskluzīvas tiesības sniegt pakalpojumu koncesijas specifikācijās noteiktajā maršrutā;

| vi) | koncesiju turētājiem tika piešķirtas priekšrocības, pamatojoties uz apkalpojamām teritorijām, kuras noteica, izmantojot “finitimità” kritēriju, t. i., autobusu maršrutu tuvumu un ekonomisko un funkcionālo sadarbību (Likuma Nr. 1822/39 5. un 6. pants); |
| --- | --- |

vi)

koncesiju turētājiem tika piešķirtas priekšrocības, pamatojoties uz apkalpojamām teritorijām, kuras noteica, izmantojot “finitimità” kritēriju, t. i., autobusu maršrutu tuvumu un ekonomisko un funkcionālo sadarbību (Likuma Nr. 1822/39 5. un 6. pants);

| vii) | esošie pakalpojumi bija prioritāri. Citiem vārdiem sakot, rentabilitātes nolūkā priekšroka tika dota esošo pakalpojumu pielāgošanai, nevis jaunu pakalpojumu izveidošanai; |
| --- | --- |

vii)

esošie pakalpojumi bija prioritāri. Citiem vārdiem sakot, rentabilitātes nolūkā priekšroka tika dota esošo pakalpojumu pielāgošanai, nevis jaunu pakalpojumu izveidošanai;

| viii) | turklāt katru reizi, kad bija jāizsniedz koncesija jauniem pakalpojumiem, tika piemērots apkalpojamās teritorijas iedzīvotāju skaita kritērijs attiecībā uz jauno autobusa maršrutu kopējo garumu. Tika uzskatīts, ka, lai sniegtu pakalpojumus maršrutā, kura kopējais garums ir 500 km, apkalpojamā teritorijā jādzīvo vismaz 300 000 iedzīvotāju. Garākiem autobusa maršrutiem tika piemērots proporcionalitātes kritērijs (24). |
| --- | --- |

viii)

turklāt katru reizi, kad bija jāizsniedz koncesija jauniem pakalpojumiem, tika piemērots apkalpojamās teritorijas iedzīvotāju skaita kritērijs attiecībā uz jauno autobusa maršrutu kopējo garumu. Tika uzskatīts, ka, lai sniegtu pakalpojumus maršrutā, kura kopējais garums ir 500 km, apkalpojamā teritorijā jādzīvo vismaz 300 000 iedzīvotāju. Garākiem autobusa maršrutiem tika piemērots proporcionalitātes kritērijs (24).

| (77) | Tāpēc, ja uzņēmumi iesniedza pieteikumus par esošo pakalpojumu maiņu vai par koncesijas piešķiršanu jauniem pakalpojumiem, ministrijai bija jāizmanto lēmuma pamatošanai minētais tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

(77)

Tāpēc, ja uzņēmumi iesniedza pieteikumus par esošo pakalpojumu maiņu vai par koncesijas piešķiršanu jauniem pakalpojumiem, ministrijai bija jāizmanto lēmuma pamatošanai minētais tiesiskais regulējums.

| (78) | Attiecībā uz ministrijas pilnīgiem vai daļējiem atteikumiem piešķirt atļauju Simet mainīt sniegtos pakalpojumus Itālijas iestādes norādīja, ka tie bija saistīti tikai ar sistēmu, ko reglamentēja ar Likumu Nr. 1822/39. Ministrija nevarēja piekrist piešķirt jaunas koncesijas, lai sniegtu jaunus pakalpojumus vai paplašinātu esošo koncesiju darbības jomu (piekrītot jaunu pieturvietu izveidei) tajos gadījumos, kad tas būtu apdraudējis citu līnijsatiksmes pakalpojumu sniedzēju tiesības, kā noteikts minētajā likumā. Vienlaikus ministrija apstiprināja pārmaiņas, kuras nebija pretrunā Likumā Nr. 1822/39 (25) paredzētajiem principiem. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz ministrijas pilnīgiem vai daļējiem atteikumiem piešķirt atļauju Simet mainīt sniegtos pakalpojumus Itālijas iestādes norādīja, ka tie bija saistīti tikai ar sistēmu, ko reglamentēja ar Likumu Nr. 1822/39. Ministrija nevarēja piekrist piešķirt jaunas koncesijas, lai sniegtu jaunus pakalpojumus vai paplašinātu esošo koncesiju darbības jomu (piekrītot jaunu pieturvietu izveidei) tajos gadījumos, kad tas būtu apdraudējis citu līnijsatiksmes pakalpojumu sniedzēju tiesības, kā noteikts minētajā likumā. Vienlaikus ministrija apstiprināja pārmaiņas, kuras nebija pretrunā Likumā Nr. 1822/39 (25) paredzētajiem principiem.

| (79) | Atzīstot, ka Simet tika atteikta atļauja sniegt jaunus pakalpojumus vai pievienot papildu pieturvietas esošajiem pakalpojumiem vairākos gadījumos, Itālijas iestādes apgalvo, ka Simet iesniegumi un pievienotie dokumenti nesniedz pierādījumus tam, ka būtu iesniegts oficiāls pieprasījums mainīt sniedzamo pakalpojumu aprakstu, kā paredzēts esošajās koncesiju specifikācijās, un ka tas būtu atteikts. Jebkurā gadījumā ministrija nekad nav noraidījusi Simet pieprasījumus par pieturvietu pārvietošanu reti apdzīvotās teritorijās vai par grafiku maiņu. |
| --- | --- |

(79)

Atzīstot, ka Simet tika atteikta atļauja sniegt jaunus pakalpojumus vai pievienot papildu pieturvietas esošajiem pakalpojumiem vairākos gadījumos, Itālijas iestādes apgalvo, ka Simet iesniegumi un pievienotie dokumenti nesniedz pierādījumus tam, ka būtu iesniegts oficiāls pieprasījums mainīt sniedzamo pakalpojumu aprakstu, kā paredzēts esošajās koncesiju specifikācijās, un ka tas būtu atteikts. Jebkurā gadījumā ministrija nekad nav noraidījusi Simet pieprasījumus par pieturvietu pārvietošanu reti apdzīvotās teritorijās vai par grafiku maiņu.

| (80) | Attiecībā uz koncesiju specifikāciju pantiem par pasta sūtījumu pārvadāšanu Itālijas iestādes apgalvo, ka Simet nav sniedzis nevienu pierādījumu, lai dokumentāli apstiprinātu faktiski sniegtos pakalpojumus un to neto izmaksas. Itālijas iestādes norādīja, ka Simet nav iesniedzis dokumentārus pierādījumus tam, ka ministrija ir noraidījusi tā pieteikumus par braukšanas maksas maiņu. Turklāt Simet nekad nav lūdzis atļauju samazināt braukšanas maksu. |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz koncesiju specifikāciju pantiem par pasta sūtījumu pārvadāšanu Itālijas iestādes apgalvo, ka Simet nav sniedzis nevienu pierādījumu, lai dokumentāli apstiprinātu faktiski sniegtos pakalpojumus un to neto izmaksas. Itālijas iestādes norādīja, ka Simet nav iesniedzis dokumentārus pierādījumus tam, ka ministrija ir noraidījusi tā pieteikumus par braukšanas maksas maiņu. Turklāt Simet nekad nav lūdzis atļauju samazināt braukšanas maksu.

| (81) | Attiecībā uz Transporta ministrijas 1988. gada 19. decembra vēstuli (D.C. III Div 32 Nr. 3846) un turpmāko ministra 1989. gada 10. janvāra apkārtrakstu Nr. A/66 (ko izdevusi ministrijas provinču mehānisko transportlīdzekļu nodaļa Katancāro) saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju ar šiem dokumentiem līnijsatiksmes pakalpojumu sniedzējiem tika atļauts pielāgot savu braukšanas maksu Ferrovie dello Stato braukšanas maksai, un šis pasākums jāuzlūko, kā daļa no plašākas valsts transporta politikas un plašākas cenu noteikšanas politikas. Tas pats ir jāsaka par Katancāro provinces nodaļas 1992. gada 3. jūlija vēstuli Nr. 7302 (uz ko atsaucās Simet), kuras mērķis bija mudināt līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniedzējus celt braukšanas maksu līdz pat 6,1 % atbilstīgi inflācijai, īstenojot apkārtrakstu Nr. 801/92 (26). Vēstulē arī norādīts, ka uzņēmumi varēja darboties saskaņā ar atšķirīgu braukšanas maksas shēmu, ja tie iesniedza konkrētu pieteikumu. Itālijas iestādes norāda, ka Simet šādu pieteikumu nekad nav iesniedzis. Jebkurā gadījumā ne ministra 1988. gada vēstulē, ne ministrijas 1992. vēstulē netika noraidīts no Simet saņemts pieteikums par sabiedrisko pakalpojumu saistību pārtraukšanu attiecībā uz braukšanas maksu. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz Transporta ministrijas 1988. gada 19. decembra vēstuli (D.C. III Div 32 Nr. 3846) un turpmāko ministra 1989. gada 10. janvāra apkārtrakstu Nr. A/66 (ko izdevusi ministrijas provinču mehānisko transportlīdzekļu nodaļa Katancāro) saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju ar šiem dokumentiem līnijsatiksmes pakalpojumu sniedzējiem tika atļauts pielāgot savu braukšanas maksu Ferrovie dello Stato braukšanas maksai, un šis pasākums jāuzlūko, kā daļa no plašākas valsts transporta politikas un plašākas cenu noteikšanas politikas. Tas pats ir jāsaka par Katancāro provinces nodaļas 1992. gada 3. jūlija vēstuli Nr. 7302 (uz ko atsaucās Simet), kuras mērķis bija mudināt līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniedzējus celt braukšanas maksu līdz pat 6,1 % atbilstīgi inflācijai, īstenojot apkārtrakstu Nr. 801/92 (26). Vēstulē arī norādīts, ka uzņēmumi varēja darboties saskaņā ar atšķirīgu braukšanas maksas shēmu, ja tie iesniedza konkrētu pieteikumu. Itālijas iestādes norāda, ka Simet šādu pieteikumu nekad nav iesniedzis. Jebkurā gadījumā ne ministra 1988. gada vēstulē, ne ministrijas 1992. vēstulē netika noraidīts no Simet saņemts pieteikums par sabiedrisko pakalpojumu saistību pārtraukšanu attiecībā uz braukšanas maksu.

| (82) | Itālijas iestādes nepiekrīt Simet argumentam, ka 2002. gada 5. aprīļa apkārtraksta Nr. 3/02 2. punkts pierāda, ka ministrija bija noteikusi braukšanas maksu par līnijsatiksmes pakalpojumiem. Apkārtrakstā tikai sniegti norādījumi par braukšanas maksas konvertāciju no lirām uz euro. Fakts, ka uz līnijsatiksmes transporta pakalpojumu braukšanas maksu tālajos maršrutos atsaucās kā uz “reglamentētu” braukšanas maksu, nenozīmē, ka šo maksu nebija noteikuši paši uzņēmēji. Drīzāk tas nozīmēja, ka šī braukšanas maksa bija iepriekš noteikta, lai pasažieru interesēs nodrošinātu pārredzamību un atklātību, un pēc tam to apstiprināja kompetentie ministrijas dienesti. Tā kā pakalpojums ir vispārēji līnijsatiksmes pakalpojumi, sniedzamo pakalpojumu aprakstam, piemēram, maršrutiem, autobusu pieturvietām, grafikiem un braukšanas maksai, bija jābūt iepriekš zināmam, pretēji gadījuma rakstura pakalpojumiem. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tāds pats princips darbojas arī Savienības līmenī attiecībā uz regulāriem pakalpojumiem, ko reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/2009 (27), saskaņā ar kuru braukšanas maksa ir neatņemama daļa atļaujās, kas izsniegtas attiecībā uz regulāriem pakalpojumiem (minētās regulas 6. panta 2. punkts). Ņemot vērā šīs iepriekšēja braukšanas grafika izveidošanas prasības, Itālijas iestādes apstrīd Simet koncesijas specifikāciju 6. punkta interpretāciju (28), jo gan Simet pieteikumā, gan ministrijas koncesijas specifikācijās veikta atsauce uz iepriekšnoteiktiem grafikiem un braukšanas maksu par līnijsatiksmes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(82)

Itālijas iestādes nepiekrīt Simet argumentam, ka 2002. gada 5. aprīļa apkārtraksta Nr. 3/02 2. punkts pierāda, ka ministrija bija noteikusi braukšanas maksu par līnijsatiksmes pakalpojumiem. Apkārtrakstā tikai sniegti norādījumi par braukšanas maksas konvertāciju no lirām uz euro. Fakts, ka uz līnijsatiksmes transporta pakalpojumu braukšanas maksu tālajos maršrutos atsaucās kā uz “reglamentētu” braukšanas maksu, nenozīmē, ka šo maksu nebija noteikuši paši uzņēmēji. Drīzāk tas nozīmēja, ka šī braukšanas maksa bija iepriekš noteikta, lai pasažieru interesēs nodrošinātu pārredzamību un atklātību, un pēc tam to apstiprināja kompetentie ministrijas dienesti. Tā kā pakalpojums ir vispārēji līnijsatiksmes pakalpojumi, sniedzamo pakalpojumu aprakstam, piemēram, maršrutiem, autobusu pieturvietām, grafikiem un braukšanas maksai, bija jābūt iepriekš zināmam, pretēji gadījuma rakstura pakalpojumiem. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tāds pats princips darbojas arī Savienības līmenī attiecībā uz regulāriem pakalpojumiem, ko reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/2009 (27), saskaņā ar kuru braukšanas maksa ir neatņemama daļa atļaujās, kas izsniegtas attiecībā uz regulāriem pakalpojumiem (minētās regulas 6. panta 2. punkts). Ņemot vērā šīs iepriekšēja braukšanas grafika izveidošanas prasības, Itālijas iestādes apstrīd Simet koncesijas specifikāciju 6. punkta interpretāciju (28), jo gan Simet pieteikumā, gan ministrijas koncesijas specifikācijās veikta atsauce uz iepriekšnoteiktiem grafikiem un braukšanas maksu par līnijsatiksmes pakalpojumiem.

| (83) | Attiecībā uz pieprasīto kompensācijas summu Simet prasīja tikai “kompensāciju [...], kas nepārsniedz summu, kura saskaņā ar sniegtajiem pierādījumiem tam pienākas”. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Simet ir laika gaitā iesniedzis vispārējus izmaksu aprēķinus, jo tie ietver visu komercdarbību, kā arī ir objektīvi nepareizi un nav pamatoti ar ticamiem datiem, ņemot vērā to, ka par lielāko pārskata perioda daļu uzskaite nav nodalīta. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz pieprasīto kompensācijas summu Simet prasīja tikai “kompensāciju [...], kas nepārsniedz summu, kura saskaņā ar sniegtajiem pierādījumiem tam pienākas”. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju Simet ir laika gaitā iesniedzis vispārējus izmaksu aprēķinus, jo tie ietver visu komercdarbību, kā arī ir objektīvi nepareizi un nav pamatoti ar ticamiem datiem, ņemot vērā to, ka par lielāko pārskata perioda daļu uzskaite nav nodalīta.

| (84) | Itālijas iestādes uzskata, ka nav pilnīgi nekādas nozīmes, vai attiecīgais gadījums attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas piešķiršanu (šeit tieši piemērota Regula (EEK) Nr. 1191/69) vai kompensāciju par zaudējumiem. Pat pieņemot, ka Valsts padome vēlējās atzīt Simet tiesības uz kompensāciju par zaudējumiem, kas saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju nav ne iepriekšnoteikts, ne acīmredzams secinājums, pamatojoties uz sprieduma Nr. 1405/2010 tekstu (29), neviens no nodarītajiem zaudējumiem nevarēja rasties sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes rezultātā. Itālijas iestādes uzstāj, ka Simet nekad nav uzliktas šādas saistības. |
| --- | --- |

(84)

Itālijas iestādes uzskata, ka nav pilnīgi nekādas nozīmes, vai attiecīgais gadījums attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas piešķiršanu (šeit tieši piemērota Regula (EEK) Nr. 1191/69) vai kompensāciju par zaudējumiem. Pat pieņemot, ka Valsts padome vēlējās atzīt Simet tiesības uz kompensāciju par zaudējumiem, kas saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju nav ne iepriekšnoteikts, ne acīmredzams secinājums, pamatojoties uz sprieduma Nr. 1405/2010 tekstu (29), neviens no nodarītajiem zaudējumiem nevarēja rasties sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes rezultātā. Itālijas iestādes uzstāj, ka Simet nekad nav uzliktas šādas saistības.

| (85) | Visbeidzot Itālijas iestādes nepiekrīt, ka Itālijas Konstitūcijas 41. pantā ir paredzēta kompensācija par zaudējumiem. Pasažieru transportu starpreģionālu līnijsatiksmes transporta pakalpojumu veidā nevar uzskatīt par pilnīgi liberalizētu, skaidri un tieši piemērojot Itālijas Konstitūcijas 41. pantu, kas, pirmkārt, attiecas uz koncesiju sistēmu (ko reglamentē Likums Nr. 1822/39 un prezidenta Dekrēts Nr. 369/94) un pēc tam uz atļauju izsniegšanas sistēmu (ko reglamentē Likumdošanas dekrēts Nr. 285/05). |
| --- | --- |

(85)

Visbeidzot Itālijas iestādes nepiekrīt, ka Itālijas Konstitūcijas 41. pantā ir paredzēta kompensācija par zaudējumiem. Pasažieru transportu starpreģionālu līnijsatiksmes transporta pakalpojumu veidā nevar uzskatīt par pilnīgi liberalizētu, skaidri un tieši piemērojot Itālijas Konstitūcijas 41. pantu, kas, pirmkārt, attiecas uz koncesiju sistēmu (ko reglamentē Likums Nr. 1822/39 un prezidenta Dekrēts Nr. 369/94) un pēc tam uz atļauju izsniegšanas sistēmu (ko reglamentē Likumdošanas dekrēts Nr. 285/05).

7.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

7.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (86) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (87) | Lai uzskatītu, ka atbalsta pasākums veido valsts atbalstu 107. panta 1. punkta izpratnē, tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  — | tas jāpiešķir valstij vai no valsts līdzekļiem, |
| --- | --- | --- |

(87)

Lai uzskatītu, ka atbalsta pasākums veido valsts atbalstu 107. panta 1. punkta izpratnē, tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

—

tas jāpiešķir valstij vai no valsts līdzekļiem,

| — | tam jārada selektīva priekšrocība, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, |
| --- | --- |

—

tam jārada selektīva priekšrocība, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai,

| — | tam jārada konkurences izkropļojumi vai jārada šādi draudi, |
| --- | --- |

—

tam jārada konkurences izkropļojumi vai jārada šādi draudi,

| — | tam jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

tam jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm.

| (88) | Komisija pārbaudīs, vai šajā gadījumā ir izpildīts katrs no minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(88)

Komisija pārbaudīs, vai šajā gadījumā ir izpildīts katrs no minētajiem nosacījumiem.

7.1.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (89) | Komisija norāda, ka ar Valsts padomes spriedumiem paredzēts, ka ministrija maksā kompensāciju Simet par starpreģionālu līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam maršrutos, par kuriem ir atbildīga valsts. Šī kompensācija ir jāmaksā no ministrijai pieejamiem līdzekļiem, t. i., no valsts līdzekļiem. Lēmums maksāt minēto kompensāciju, kuru ir pieņēmusi tiesa, ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(89)

Komisija norāda, ka ar Valsts padomes spriedumiem paredzēts, ka ministrija maksā kompensāciju Simet par starpreģionālu līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam maršrutos, par kuriem ir atbildīga valsts. Šī kompensācija ir jāmaksā no ministrijai pieejamiem līdzekļiem, t. i., no valsts līdzekļiem. Lēmums maksāt minēto kompensāciju, kuru ir pieņēmusi tiesa, ir attiecināms uz valsti.

7.1.2.   Selektīva ekonomiska priekšrocība

| (90) | Pirmkārt un galvenokārt, Komisija norāda, ka Simet veic saimniecisku darbību, proti pasažieru pārvadāšanu par maksu. Tāpēc Simet jāuzskata par “uzņēmumu” Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(90)

Pirmkārt un galvenokārt, Komisija norāda, ka Simet veic saimniecisku darbību, proti pasažieru pārvadāšanu par maksu. Tāpēc Simet jāuzskata par “uzņēmumu” Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (91) | Arī pasākuma piešķiršana jāuzskata par selektīvu, jo sniedz priekšrocību tikai Simet. |
| --- | --- |

(91)

Arī pasākuma piešķiršana jāuzskata par selektīvu, jo sniedz priekšrocību tikai Simet.

| (92) | Attiecībā uz ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu no sprieduma Altmark lietā izriet, ka valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirta kompensācija attiecīgiem uzņēmumiem par tiem uzlikto sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi nerada priekšrocību attiecīgajiem uzņēmumiem un tādējādi neveido atbalstu 107. panta 1. punkta izpratnē, ja ir izpildīti šādi četri nosacījumi (30):






  — | pirmkārt, faktiski no saņēmēja uzņēmuma ir jāpieprasa sabiedrisko pakalpojumu saistību izpilde, un šīs saistības ir skaidri jānosaka, |
| --- | --- | --- |

(92)

Attiecībā uz ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu no sprieduma Altmark lietā izriet, ka valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirta kompensācija attiecīgiem uzņēmumiem par tiem uzlikto sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi nerada priekšrocību attiecīgajiem uzņēmumiem un tādējādi neveido atbalstu 107. panta 1. punkta izpratnē, ja ir izpildīti šādi četri nosacījumi (30):

—

pirmkārt, faktiski no saņēmēja uzņēmuma ir jāpieprasa sabiedrisko pakalpojumu saistību izpilde, un šīs saistības ir skaidri jānosaka,

| — | otrkārt, iepriekš objektīvi un pārredzami jānosaka rādītāji, uz kuriem pamatojoties tiks aprēķināta kompensācija, |
| --- | --- |

—

otrkārt, iepriekš objektīvi un pārredzami jānosaka rādītāji, uz kuriem pamatojoties tiks aprēķināta kompensācija,

| — | treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas vajadzīga visu to izdevumu vai to daļas segšanai, kuri radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un pamatotu peļņu par šo saistību izpildi, un |
| --- | --- |

—

treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas vajadzīga visu to izdevumu vai to daļas segšanai, kuri radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un pamatotu peļņu par šo saistību izpildi, un

| — | ceturtkārt, ja uzņēmums, kuram ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, netiek izraudzīts saskaņā ar valsts iepirkuma procedūru, vajadzīgās kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz tādu izdevumu analīzi, kuri ir raksturīgi labi vadītam un pienācīgi ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apgādātam uzņēmumam un kuri būtu radušies šo saistību izpildes laikā, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un pamatotu peļņu par šo saistību izpildi. |
| --- | --- |

—

ceturtkārt, ja uzņēmums, kuram ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, netiek izraudzīts saskaņā ar valsts iepirkuma procedūru, vajadzīgās kompensācijas līmenis jānosaka, pamatojoties uz tādu izdevumu analīzi, kuri ir raksturīgi labi vadītam un pienācīgi ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām atbilstošiem transportlīdzekļiem apgādātam uzņēmumam un kuri būtu radušies šo saistību izpildes laikā, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un pamatotu peļņu par šo saistību izpildi.

| (93) | Attiecībā uz otro nosacījumu ir iepriekš objektīvi un pārredzami jānosaka rādītāji, kurus izmanto kā kompensācijas aprēķina pamatu, lai nodrošinātu, ka tie nerada ekonomisku priekšrocību par labu kompensācijas saņēmējam uzņēmumam attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem. Tomēr vajadzība iepriekš noteikt kompensācijas rādītājus nenozīmē, ka kompensācija ir jāaprēķina, izmantojot īpašu formulu. Svarīgākais ir tas, ka jau no sākuma ir zināms, kā kompensācija tiks noteikta. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz otro nosacījumu ir iepriekš objektīvi un pārredzami jānosaka rādītāji, kurus izmanto kā kompensācijas aprēķina pamatu, lai nodrošinātu, ka tie nerada ekonomisku priekšrocību par labu kompensācijas saņēmējam uzņēmumam attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem. Tomēr vajadzība iepriekš noteikt kompensācijas rādītājus nenozīmē, ka kompensācija ir jāaprēķina, izmantojot īpašu formulu. Svarīgākais ir tas, ka jau no sākuma ir zināms, kā kompensācija tiks noteikta.

| (94) | Šajā gadījumā Simet nav sniedzis nekādus pierādījumus par to, ka iepriekš objektīvi un pārredzami tika noteikti kompensācijas par attiecīgo pakalpojumu sniegšanu aprēķina rādītāji pārskata periodā. Koncesijas specifikācijās, uz kurām Simet atsaucas, lai pierādītu, ka tam tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu saistības, norādīts, ka pakalpojumu sniegšana nedod uzņēmumam jebkādas tiesības saņemt subsīdiju vai jebkādu kompensāciju un ka pakalpojums tiek sniegts, pašam uzņēmumam pilnīgi uzņemoties risku. Tāpēc Valsts padome spriedumā Nr. 1405/2010 noteica, ka minētā kompensācija tiek aprēķināta, pamatojoties uz ticamiem uzņēmuma uzskaites datiem. Tā kā nav iepriekš noteiktu kompensācijas rādītāju, visu minēto aprēķinu pamatā ir tikai ex post aplēses par neto izmaksām, kuras radušās, sniedzot attiecīgos starpreģionālos līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumus, piemēram, sākotnējā ziņojumā un vairākuma ziņojumā ietvertie aprēķini. Tāpēc šajā lietā nav izpildīts otrais Altmark nosacījums. |
| --- | --- |

(94)

Šajā gadījumā Simet nav sniedzis nekādus pierādījumus par to, ka iepriekš objektīvi un pārredzami tika noteikti kompensācijas par attiecīgo pakalpojumu sniegšanu aprēķina rādītāji pārskata periodā. Koncesijas specifikācijās, uz kurām Simet atsaucas, lai pierādītu, ka tam tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu saistības, norādīts, ka pakalpojumu sniegšana nedod uzņēmumam jebkādas tiesības saņemt subsīdiju vai jebkādu kompensāciju un ka pakalpojums tiek sniegts, pašam uzņēmumam pilnīgi uzņemoties risku. Tāpēc Valsts padome spriedumā Nr. 1405/2010 noteica, ka minētā kompensācija tiek aprēķināta, pamatojoties uz ticamiem uzņēmuma uzskaites datiem. Tā kā nav iepriekš noteiktu kompensācijas rādītāju, visu minēto aprēķinu pamatā ir tikai ex post aplēses par neto izmaksām, kuras radušās, sniedzot attiecīgos starpreģionālos līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumus, piemēram, sākotnējā ziņojumā un vairākuma ziņojumā ietvertie aprēķini. Tāpēc šajā lietā nav izpildīts otrais Altmark nosacījums.

| (95) | Lai izslēgtu ekonomiskās priekšrocības esību, ja kompensācija tiek piešķirta attiecīgajiem uzņēmumiem par uzlikto sabiedrisko pakalpojumu saistībām, spriedumā Altmark lietā paredzēts, ka tiek izpildīti visi četri nosacījumi, un tāpēc Komisijai nevajag pārbaudīt, vai šajā gadījumā ir izpildīti pārējie trīs nosacījumi. Attiecīgi kompensācijas maksājums Simet par starpreģionālo autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam rada šim uzņēmumam selektīvu ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(95)

Lai izslēgtu ekonomiskās priekšrocības esību, ja kompensācija tiek piešķirta attiecīgajiem uzņēmumiem par uzlikto sabiedrisko pakalpojumu saistībām, spriedumā Altmark lietā paredzēts, ka tiek izpildīti visi četri nosacījumi, un tāpēc Komisijai nevajag pārbaudīt, vai šajā gadījumā ir izpildīti pārējie trīs nosacījumi. Attiecīgi kompensācijas maksājums Simet par starpreģionālo autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam rada šim uzņēmumam selektīvu ekonomisku priekšrocību.

7.1.3.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (96) | Attiecībā uz šiem diviem kritērijiem ir jāpārbauda, vai ir iespējams, ka paziņotais pasākums kropļo konkurenci tādā mērā, ka tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz šiem diviem kritērijiem ir jāpārbauda, vai ir iespējams, ka paziņotais pasākums kropļo konkurenci tādā mērā, ka tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm.

| (97) | Kā norādīts spriedumā Altmark lietā (31), kopš 1995. gada vairākas dalībvalstis ir atvērušas konkrētus transporta pakalpojumu tirgus, lai konkurētu ar citās dalībvalstīs dibinātiem uzņēmumiem, tādēļ vairāki uzņēmumi jau piedāvā pilsētu, piepilsētu un reģionālos transporta pakalpojumus dalībvalstīs, kuras nav to izcelsmes dalībvalstis. Šī tendence ir vēl izteiktāka attiecībā uz tādiem starpreģionāliem līnijsatiksmes transporta pakalpojumiem, kādus sniedz Simet. Tāpēc ir jāuzskata, ka jebkāda Simet piešķirta kompensācija var kropļot konkurenci attiecībā uz starpreģionālo līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādā mērā, kas nelabvēlīgi ietekmē citā dalībvalstī dibinātu transporta uzņēmumu spēju piedāvāt pakalpojumus Itālijā, un stiprina Simet tirgus stāvokli. |
| --- | --- |

(97)

Kā norādīts spriedumā Altmark lietā (31), kopš 1995. gada vairākas dalībvalstis ir atvērušas konkrētus transporta pakalpojumu tirgus, lai konkurētu ar citās dalībvalstīs dibinātiem uzņēmumiem, tādēļ vairāki uzņēmumi jau piedāvā pilsētu, piepilsētu un reģionālos transporta pakalpojumus dalībvalstīs, kuras nav to izcelsmes dalībvalstis. Šī tendence ir vēl izteiktāka attiecībā uz tādiem starpreģionāliem līnijsatiksmes transporta pakalpojumiem, kādus sniedz Simet. Tāpēc ir jāuzskata, ka jebkāda Simet piešķirta kompensācija var kropļot konkurenci attiecībā uz starpreģionālo līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādā mērā, kas nelabvēlīgi ietekmē citā dalībvalstī dibinātu transporta uzņēmumu spēju piedāvāt pakalpojumus Itālijā, un stiprina Simet tirgus stāvokli.

| (98) | Komisija arī norāda, ka Simet darbojas citos tirgos, piemēram, sniedz starptautiskus ceļojumu pakalpojumus, tūrisma pakalpojumus un autobusu nomas pakalpojumus, un tādējādi skaidri konkurē ar citiem uzņēmumiem Savienībā minētajos tirgos. Jebkāda Simet piešķirta kompensācija noteikti kropļotu konkurenci un ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm minētajos tirgos. |
| --- | --- |

(98)

Komisija arī norāda, ka Simet darbojas citos tirgos, piemēram, sniedz starptautiskus ceļojumu pakalpojumus, tūrisma pakalpojumus un autobusu nomas pakalpojumus, un tādējādi skaidri konkurē ar citiem uzņēmumiem Savienībā minētajos tirgos. Jebkāda Simet piešķirta kompensācija noteikti kropļotu konkurenci un ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm minētajos tirgos.

| (99) | Tāpēc Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(99)

Tāpēc Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

7.1.4.   Secinājums

| (100) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums veido valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(100)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums veido valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.2.   ATBRĪVOJUMS NO REGULĀ (EEK) NR. 1191/69 PAREDZĒTĀ PAZIŅOŠANAS PIENĀKUMA

| (101) | Saskaņā ar Valsts padomes pamatojumu Simet saņēma tiesības iegūt kompensāciju par attiecīgo transporta pakalpojumu sniegšanu tajā laikposmā, kurā tas veica minētos pakalpojumus. Lai izmantotu minēto pamatojumu, šiem kompensācijas maksājumiem būtu jābūt atbrīvotiem no obligātās paziņošanas procedūras saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu: citādi fakts, ka kompensācija nav paziņota, padarītu to par nelikumīgu, jo tā neatbilstu Līgumā noteiktajiem valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(101)

Saskaņā ar Valsts padomes pamatojumu Simet saņēma tiesības iegūt kompensāciju par attiecīgo transporta pakalpojumu sniegšanu tajā laikposmā, kurā tas veica minētos pakalpojumus. Lai izmantotu minēto pamatojumu, šiem kompensācijas maksājumiem būtu jābūt atbrīvotiem no obligātās paziņošanas procedūras saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu: citādi fakts, ka kompensācija nav paziņota, padarītu to par nelikumīgu, jo tā neatbilstu Līgumā noteiktajiem valsts atbalsta noteikumiem.

| (102) | Šā iemesla dēļ saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu kompensācija, ko maksā saskaņā ar regulu, tiek atbrīvota no iepriekšējas informēšanas procedūras, kas paredzēta Līguma 108. panta 3. punktā, un tādējādi no iepriekšējas paziņošanas. No sprieduma Combus lietā izriet, ka jēdziens “sabiedrisko pakalpojumu kompensācija” šā noteikuma izpratnē ir jāinterpretē šauri (32). Atbrīvojums no 17. panta 2. punktā paredzētā paziņojuma ietver tikai kompensāciju par uzņēmumam vienpusēji uzliktām sabiedrisko pakalpojumu saistībām saskaņā ar regulas 2. pantu, un šāda kompensācija tiek aprēķināta, izmantojot regulas 10.–13. pantā aprakstīto metodi (parastā kompensācijas procedūra), un neattiecas uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kā noteikts 14. pantā. Par kompensāciju, ko maksā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantā, un kas veido valsts atbalstu, ir jāpaziņo Komisijai, pirms tā tiek īstenota. Ja paziņošanas pienākums nebūs izpildīts, kompensācija tiks uzskatīta par nelikumīgi īstenotu atbalstu. |
| --- | --- |

(102)

Šā iemesla dēļ saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu kompensācija, ko maksā saskaņā ar regulu, tiek atbrīvota no iepriekšējas informēšanas procedūras, kas paredzēta Līguma 108. panta 3. punktā, un tādējādi no iepriekšējas paziņošanas. No sprieduma Combus lietā izriet, ka jēdziens “sabiedrisko pakalpojumu kompensācija” šā noteikuma izpratnē ir jāinterpretē šauri (32). Atbrīvojums no 17. panta 2. punktā paredzētā paziņojuma ietver tikai kompensāciju par uzņēmumam vienpusēji uzliktām sabiedrisko pakalpojumu saistībām saskaņā ar regulas 2. pantu, un šāda kompensācija tiek aprēķināta, izmantojot regulas 10.–13. pantā aprakstīto metodi (parastā kompensācijas procedūra), un neattiecas uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kā noteikts 14. pantā. Par kompensāciju, ko maksā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantā, un kas veido valsts atbalstu, ir jāpaziņo Komisijai, pirms tā tiek īstenota. Ja paziņošanas pienākums nebūs izpildīts, kompensācija tiks uzskatīta par nelikumīgi īstenotu atbalstu.

| (103) | Tāpēc jautājums par to, vai ar 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes šajā gadījumā tiešām tika atbrīvotas no iepriekšējas paziņošanas pienākuma, ir atkarīgs, pirmkārt, no tā, vai faktiski Itālijas iestādes vienpusēji uzlika Simet sabiedriskā pakalpojuma saistības, un, otrkārt, vai saskaņā ar minētajām saistībām samaksātā kompensācija atbilst Regulai (EEK) Nr. 1191/69. Komisija pārbaudīs abus jautājumus pēc kārtas. |
| --- | --- |

(103)

Tāpēc jautājums par to, vai ar 17. panta 2. punktu Itālijas iestādes šajā gadījumā tiešām tika atbrīvotas no iepriekšējas paziņošanas pienākuma, ir atkarīgs, pirmkārt, no tā, vai faktiski Itālijas iestādes vienpusēji uzlika Simet sabiedriskā pakalpojuma saistības, un, otrkārt, vai saskaņā ar minētajām saistībām samaksātā kompensācija atbilst Regulai (EEK) Nr. 1191/69. Komisija pārbaudīs abus jautājumus pēc kārtas.

7.2.1.   Vai Itālijas iestādes vienpusēji uzlika Simet sabiedriskā pakalpojuma saistības?

| (104) | Saskaņā ar Simet sniegto informāciju (33) tas, ka sabiedriskā pakalpojuma saistības uzliktas vienpusējā kārtā, izriet no specifikācijām attiecībā uz sniedzamo pakalpojumu aprakstu, kas paredzēts koncesijas specifikācijās, kuras izdotas katram atsevišķam starpreģionālam līnijsatiksmes autobusu transporta maršrutam, ministrijas piemērotās braukšanas maksas un ministra atteikumiem pieņemt pārmaiņas esošajos pakalpojumos vai izdot jaunas pakalpojumu koncesijas. |
| --- | --- |

(104)

Saskaņā ar Simet sniegto informāciju (33) tas, ka sabiedriskā pakalpojuma saistības uzliktas vienpusējā kārtā, izriet no specifikācijām attiecībā uz sniedzamo pakalpojumu aprakstu, kas paredzēts koncesijas specifikācijās, kuras izdotas katram atsevišķam starpreģionālam līnijsatiksmes autobusu transporta maršrutam, ministrijas piemērotās braukšanas maksas un ministra atteikumiem pieņemt pārmaiņas esošajos pakalpojumos vai izdot jaunas pakalpojumu koncesijas.

| (105) | Tomēr, pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija uzskata, ka Simet nav pārliecinoši pierādījis, ka Itālijas iestādes tam vienpusēji uzlika sabiedrisko pakalpojumu saistības. |
| --- | --- |

(105)

Tomēr, pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija uzskata, ka Simet nav pārliecinoši pierādījis, ka Itālijas iestādes tam vienpusēji uzlika sabiedrisko pakalpojumu saistības.

| (106) | Pirmkārt, Simet iniciatīva pieprasīt koncesijas specifikāciju atjaunošanu visus sešpadsmit gadus pārskata periodā nav saderīga ar koncepciju par sabiedrisko pakalpojumu saistību vienpusēju uzlikšanu. Šādu specifikāciju mērķis ir piešķirt Simet ekskluzīvas tiesības sniegt attiecīgos pakalpojumus pārskata periodā. Lai gan katrā no šīm specifikācijām bija paredzēts, ka par pakalpojuma sniegšanu nepienākas kompensācija un ka pakalpojums tiek veikts, tikai pašam uzņēmumam pilnīgi uzņemoties risku, Simet atkārtoti pieprasīja šo tiesību pagarināšanu. |
| --- | --- |

(106)

Pirmkārt, Simet iniciatīva pieprasīt koncesijas specifikāciju atjaunošanu visus sešpadsmit gadus pārskata periodā nav saderīga ar koncepciju par sabiedrisko pakalpojumu saistību vienpusēju uzlikšanu. Šādu specifikāciju mērķis ir piešķirt Simet ekskluzīvas tiesības sniegt attiecīgos pakalpojumus pārskata periodā. Lai gan katrā no šīm specifikācijām bija paredzēts, ka par pakalpojuma sniegšanu nepienākas kompensācija un ka pakalpojums tiek veikts, tikai pašam uzņēmumam pilnīgi uzņemoties risku, Simet atkārtoti pieprasīja šo tiesību pagarināšanu.

| (107) | Otrkārt, fakts, ka ar šīm specifikācijām tika noteikta braukšanas maksa, maršruti un pakalpojumu sniegšanas biežums un grafiks, var nenozīmēt, ka koncesiju saņemšanas rezultātā Simet vienpusēji tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Uzskatot, ka sniegtie pakalpojumi bija regulāri līnijsatiksmes pakalpojumi, koncesijas specifikācijās, ar kurām Simet piešķīra ekskluzīvas tiesības sniegt šos pakalpojumus, bija iepriekš jāietver sniedzamo pakalpojumu apraksts. Netika sniegti pierādījumi par tādiem oficiāliem pieprasījumiem mainīt šo aprakstu, kurus ministrija būtu atteikusi. Simet nav arī sniedzis pierādījumus, kas liecinātu, ka Itālijas iestādes šo aprakstu būtu vienpusēji piemērojušas Simet, nevis ka to būtu piedāvājis pats uzņēmējs apmaiņā pret tiesībām sniegt ekskluzīvus pakalpojumus, pēc tam saņemot ministrijas atļauju. |
| --- | --- |

(107)

Otrkārt, fakts, ka ar šīm specifikācijām tika noteikta braukšanas maksa, maršruti un pakalpojumu sniegšanas biežums un grafiks, var nenozīmēt, ka koncesiju saņemšanas rezultātā Simet vienpusēji tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Uzskatot, ka sniegtie pakalpojumi bija regulāri līnijsatiksmes pakalpojumi, koncesijas specifikācijās, ar kurām Simet piešķīra ekskluzīvas tiesības sniegt šos pakalpojumus, bija iepriekš jāietver sniedzamo pakalpojumu apraksts. Netika sniegti pierādījumi par tādiem oficiāliem pieprasījumiem mainīt šo aprakstu, kurus ministrija būtu atteikusi. Simet nav arī sniedzis pierādījumus, kas liecinātu, ka Itālijas iestādes šo aprakstu būtu vienpusēji piemērojušas Simet, nevis ka to būtu piedāvājis pats uzņēmējs apmaiņā pret tiesībām sniegt ekskluzīvus pakalpojumus, pēc tam saņemot ministrijas atļauju.

| (108) | Treškārt, attiecībā uz iespējamām pasta sūtījumu pārvadāšanas saistībām Simet nesniedza pierādījumus, kas apliecinātu, kādus pakalpojumus tas faktiski sniedza, un minēto pakalpojumu neto izmaksas. Simet arī nesniedza pierādījumus, ka tas jebkad ir apstrīdējis koncesijas specifikāciju pantus attiecībā uz pasta sūtījumu pārvadāšanu. Tas varētu nozīmēt vai nu to, ka šo pakalpojumu sniegšana nebija pretrunā uzņēmuma komercinteresēm, vai arī to, ka uzņēmums uzskatīja, ka šo pakalpojumu sniegšana ir godīga atlīdzība par tiesībām sniegt ekskluzīvus starpreģionālus transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(108)

Treškārt, attiecībā uz iespējamām pasta sūtījumu pārvadāšanas saistībām Simet nesniedza pierādījumus, kas apliecinātu, kādus pakalpojumus tas faktiski sniedza, un minēto pakalpojumu neto izmaksas. Simet arī nesniedza pierādījumus, ka tas jebkad ir apstrīdējis koncesijas specifikāciju pantus attiecībā uz pasta sūtījumu pārvadāšanu. Tas varētu nozīmēt vai nu to, ka šo pakalpojumu sniegšana nebija pretrunā uzņēmuma komercinteresēm, vai arī to, ka uzņēmums uzskatīja, ka šo pakalpojumu sniegšana ir godīga atlīdzība par tiesībām sniegt ekskluzīvus starpreģionālus transporta pakalpojumus.

| (109) | Ceturtkārt, attiecībā uz braukšanas maksu, kuru Simet varēja iekasēt no pasažieriem par sniegtajiem pakalpojumiem, – lai gan Itālijas iestādes atzīst, ka līdz 2001. gadam tiešām pastāvēja valsts noteikumi, ar kuriem noteica autobusu transporta cenu noteikšanas visaptverošus principus kā daļu no plašākas valsts transporta politikas un plašākas cenu noteikšanas politikas (34), uzņēmēji varēja iesniegt īpašu pieteikumu, lai izmantotu atšķirīgu braukšanas maksu. Tas tiek skaidri izklāstīts ministra vēstulē, uz kuru Simet atsaucas (35). Tomēr Komisija norāda, ka Simet nav sniedzis pierādījumus, ka tas jebkad ir iesniedzis šādu pieteikumu Itālijas iestādēm vai ka ministrija laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam ir noraidījusi jebkādus pieteikumus par braukšanas maksas maiņu. |
| --- | --- |

(109)

Ceturtkārt, attiecībā uz braukšanas maksu, kuru Simet varēja iekasēt no pasažieriem par sniegtajiem pakalpojumiem, – lai gan Itālijas iestādes atzīst, ka līdz 2001. gadam tiešām pastāvēja valsts noteikumi, ar kuriem noteica autobusu transporta cenu noteikšanas visaptverošus principus kā daļu no plašākas valsts transporta politikas un plašākas cenu noteikšanas politikas (34), uzņēmēji varēja iesniegt īpašu pieteikumu, lai izmantotu atšķirīgu braukšanas maksu. Tas tiek skaidri izklāstīts ministra vēstulē, uz kuru Simet atsaucas (35). Tomēr Komisija norāda, ka Simet nav sniedzis pierādījumus, ka tas jebkad ir iesniedzis šādu pieteikumu Itālijas iestādēm vai ka ministrija laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam ir noraidījusi jebkādus pieteikumus par braukšanas maksas maiņu.

| (110) | Pretēji Simet apgalvojumam, fakts, ka līnijsatiksmes transporta pakalpojumu braukšanas maksu tālajos maršrutos “apstiprināja” ministrijas provinču mehānisko transportlīdzekļu nodaļa (36), un atsauce uz “reglamentētu” braukšanas maksu 2002. gada 5. aprīļa apkārtrakstā Nr. 3/02 (37) nenozīmē, ka sākotnēji šo braukšanas maksu nebija noteikuši paši uzņēmēji. Drīzāk šo terminu izmantošana nozīmēja tikai to, ka minētā braukšanas maksa bija iepriekš noteikta, lai pasažieru interesēs nodrošinātu pārredzamību un atklātību, un pēc tam to apstiprināja kompetentie ministrijas dienesti. |
| --- | --- |

(110)

Pretēji Simet apgalvojumam, fakts, ka līnijsatiksmes transporta pakalpojumu braukšanas maksu tālajos maršrutos “apstiprināja” ministrijas provinču mehānisko transportlīdzekļu nodaļa (36), un atsauce uz “reglamentētu” braukšanas maksu 2002. gada 5. aprīļa apkārtrakstā Nr. 3/02 (37) nenozīmē, ka sākotnēji šo braukšanas maksu nebija noteikuši paši uzņēmēji. Drīzāk šo terminu izmantošana nozīmēja tikai to, ka minētā braukšanas maksa bija iepriekš noteikta, lai pasažieru interesēs nodrošinātu pārredzamību un atklātību, un pēc tam to apstiprināja kompetentie ministrijas dienesti.

| (111) | Jebkurā gadījumā šādi pasākumi neveido Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 5. punkta izpratnē “saistības ievērot likmes”, uz kurām attiektos parastās kompensācijas procedūras. Tās attiecas tikai uz “transporta uzņēmumiem uzlikto jebkāda veida saistību piemērot, jo īpaši dažām pasažieru kategorijām, dažām preču kategorijām vai dažos maršrutos tādas jebkuras valsts iestādes noteiktas vai apstiprinātas pārvadājumu likmes, kas ir pretrunā ar šā uzņēmuma komerciālām interesēm un kas rodas speciālo likmju noteikumu uzlikšanas vai atteikšanās no šo noteikumu maiņas dēļ”. Saistību ievērot likmes definīciju “nepiemēro saistībām, kas rodas tādas cenu politikas vispārējo pasākumu dēļ, ko piemēro tautsaimniecībai kopumā, vai vispārēja rakstura pasākumiem attiecībā uz pārvadājumu likmēm un nosacījumiem, ko veic, lai organizētu pārvadājumu tirgu vai tā daļu”. |
| --- | --- |

(111)

Jebkurā gadījumā šādi pasākumi neveido Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta 5. punkta izpratnē “saistības ievērot likmes”, uz kurām attiektos parastās kompensācijas procedūras. Tās attiecas tikai uz “transporta uzņēmumiem uzlikto jebkāda veida saistību piemērot, jo īpaši dažām pasažieru kategorijām, dažām preču kategorijām vai dažos maršrutos tādas jebkuras valsts iestādes noteiktas vai apstiprinātas pārvadājumu likmes, kas ir pretrunā ar šā uzņēmuma komerciālām interesēm un kas rodas speciālo likmju noteikumu uzlikšanas vai atteikšanās no šo noteikumu maiņas dēļ”. Saistību ievērot likmes definīciju “nepiemēro saistībām, kas rodas tādas cenu politikas vispārējo pasākumu dēļ, ko piemēro tautsaimniecībai kopumā, vai vispārēja rakstura pasākumiem attiecībā uz pārvadājumu likmēm un nosacījumiem, ko veic, lai organizētu pārvadājumu tirgu vai tā daļu”.

| (112) | Visbeidzot attiecībā uz Simet iesniegtajiem ministra atteikumiem Komisija norāda, ka tie bija pieprasījumi attiecībā uz paplašināšanos un neattiecās uz pārmaiņām esošo pakalpojumu sniegšanas kārtībā. Pakalpojumu paplašināšana ne vienmēr bija iespējama tā līnijsatiksmes pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanas regulējuma dēļ, kuru izmantoja saskaņā ar Likumu Nr. 1822/39. Koncesijas jaunu pakalpojumu sniegšanai vai esošo pakalpojumu darbības jomas paplašināšanai varēja piešķirt tikai tādā mērā, lai tās neapdraudētu citu līnijsatiksmes pakalpojumu uzņēmēju tiesības, tāpēc jaunu pakalpojumu ieviešanu vai esošo pakalpojumu darbības jomas paplašināšanu atteica ar nolūku sabalansēt dažādu ekonomikas dalībnieku intereses, nevis tāpēc, ka, kā apgalvoja Simet, tam bija uzliktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. |
| --- | --- |

(112)

Visbeidzot attiecībā uz Simet iesniegtajiem ministra atteikumiem Komisija norāda, ka tie bija pieprasījumi attiecībā uz paplašināšanos un neattiecās uz pārmaiņām esošo pakalpojumu sniegšanas kārtībā. Pakalpojumu paplašināšana ne vienmēr bija iespējama tā līnijsatiksmes pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanas regulējuma dēļ, kuru izmantoja saskaņā ar Likumu Nr. 1822/39. Koncesijas jaunu pakalpojumu sniegšanai vai esošo pakalpojumu darbības jomas paplašināšanai varēja piešķirt tikai tādā mērā, lai tās neapdraudētu citu līnijsatiksmes pakalpojumu uzņēmēju tiesības, tāpēc jaunu pakalpojumu ieviešanu vai esošo pakalpojumu darbības jomas paplašināšanu atteica ar nolūku sabalansēt dažādu ekonomikas dalībnieku intereses, nevis tāpēc, ka, kā apgalvoja Simet, tam bija uzliktas sabiedrisko pakalpojumu saistības.

| (113) | Tāpēc Simet nav pierādījis, ka Itālijas iestādes bija tam vienpusēji uzlikušas sabiedrisko pakalpojumu saistības. |
| --- | --- |

(113)

Tāpēc Simet nav pierādījis, ka Itālijas iestādes bija tam vienpusēji uzlikušas sabiedrisko pakalpojumu saistības.

7.2.2.   Vai saskaņā ar šīm saistībām izmaksātā kompensācija atbilst Regulai (EEK) Nr. 1191/69?

| (114) | Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pierādīts, ka kaut kādā veidā sabiedrisko pakalpojumu saistības tika vienpusēji uzliktas, kompensācijai par šiem pakalpojumiem, lai saņemtu atbrīvojumu no iepriekšējas paziņošanas pienākuma saskaņā ar minētās regulas 17. panta 2. punktu, joprojām būtu jāatbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 (IV iedaļa) parastai kompensācijas procedūrai. Komisija neuzskata, ka šajā gadījumā tas ir noticis. |
| --- | --- |

(114)

Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pierādīts, ka kaut kādā veidā sabiedrisko pakalpojumu saistības tika vienpusēji uzliktas, kompensācijai par šiem pakalpojumiem, lai saņemtu atbrīvojumu no iepriekšējas paziņošanas pienākuma saskaņā ar minētās regulas 17. panta 2. punktu, joprojām būtu jāatbilst Regulas (EEK) Nr. 1191/69 (IV iedaļa) parastai kompensācijas procedūrai. Komisija neuzskata, ka šajā gadījumā tas ir noticis.

| (115) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantā paredzēts inter alia, ka kompensācijas summai, ja saistības tika izpildītas vai veiktas, jābūt vienādai ar starpību starp finanšu sloga samazinājumu un uzņēmuma ienākumu samazinājumu, ja tiek pārtrauktas visas minētās saistības vai attiecīgā to daļa par pārskata periodu. Komisija norāda, ka saskaņā ar Tiesas spriedumu Antrop lietā šajā noteikumā paredzētā prasība nav izpildīta, ja, “pamatojoties uz ticamām attiecīgās grāmatvedības ziņām, nav iespējams noteikt starpību starp izmaksām, kas attiecināmas uz minēto uzņēmumu darbības daļu teritorijā, par kuru ir piešķirta koncesija, un [tai] atbilstošajiem ieņēmumiem un līdz ar to nav iespējams aprēķināt no sabiedrisko pakalpojumu pienākuma izpildes izrietošās papildizmaksas” (38). |
| --- | --- |

(115)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka Regulas (EEK) Nr. 1191/69 10. pantā paredzēts inter alia, ka kompensācijas summai, ja saistības tika izpildītas vai veiktas, jābūt vienādai ar starpību starp finanšu sloga samazinājumu un uzņēmuma ienākumu samazinājumu, ja tiek pārtrauktas visas minētās saistības vai attiecīgā to daļa par pārskata periodu. Komisija norāda, ka saskaņā ar Tiesas spriedumu Antrop lietā šajā noteikumā paredzētā prasība nav izpildīta, ja, “pamatojoties uz ticamām attiecīgās grāmatvedības ziņām, nav iespējams noteikt starpību starp izmaksām, kas attiecināmas uz minēto uzņēmumu darbības daļu teritorijā, par kuru ir piešķirta koncesija, un [tai] atbilstošajiem ieņēmumiem un līdz ar to nav iespējams aprēķināt no sabiedrisko pakalpojumu pienākuma izpildes izrietošās papildizmaksas” (38).

| (116) | Turklāt, sākot no 1992. gada 1. jūlija, ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punkta a) apakšpunktu paredzēts, ka transporta uzņēmumiem, kas sniedz ne tikai tos pakalpojumus, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, bet arī veic citas darbības, lai sniegtu sabiedriskus pakalpojumus kā atsevišķas daļas: i) darbības uzskaite par katru no šīm darbībām tiek nodalīta un aktīvu daļa, kas attiecas uz katru no tām, tiek izmantota saskaņā ar spēkā esošajiem grāmatvedības noteikumiem, un ii) izdevumi tiek sadalīti saskaņā ar darbības ienākumiem un maksājumiem no valsts iestādēm, bez iespējas tos pārvietot no vienas uzņēmuma darbības uz citu darbību. |
| --- | --- |

(116)

Turklāt, sākot no 1992. gada 1. jūlija, ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 5. punkta a) apakšpunktu paredzēts, ka transporta uzņēmumiem, kas sniedz ne tikai tos pakalpojumus, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības, bet arī veic citas darbības, lai sniegtu sabiedriskus pakalpojumus kā atsevišķas daļas: i) darbības uzskaite par katru no šīm darbībām tiek nodalīta un aktīvu daļa, kas attiecas uz katru no tām, tiek izmantota saskaņā ar spēkā esošajiem grāmatvedības noteikumiem, un ii) izdevumi tiek sadalīti saskaņā ar darbības ienākumiem un maksājumiem no valsts iestādēm, bez iespējas tos pārvietot no vienas uzņēmuma darbības uz citu darbību.

| (117) | Šajā gadījumā Simet neīstenoja pienācīgu uzskaites nodalīšanu attiecībā uz dažādiem pakalpojumiem, ko tas sniedza līdz 2002. gadam, un izmaksu uzskaites drošums attiecībā uz uzskaites nodalīšanu par 2002. un 2003. gadu var tikt apšaubīts, jo nav pierādījumu, ka šo izmaksu uzskaiti uzņēmuma vadības struktūras izmantoja, lai īstenotu darbības kontroli. Tādējādi nav nodrošināta atbilstība 10. pantam. |
| --- | --- |

(117)

Šajā gadījumā Simet neīstenoja pienācīgu uzskaites nodalīšanu attiecībā uz dažādiem pakalpojumiem, ko tas sniedza līdz 2002. gadam, un izmaksu uzskaites drošums attiecībā uz uzskaites nodalīšanu par 2002. un 2003. gadu var tikt apšaubīts, jo nav pierādījumu, ka šo izmaksu uzskaiti uzņēmuma vadības struktūras izmantoja, lai īstenotu darbības kontroli. Tādējādi nav nodrošināta atbilstība 10. pantam.

| (118) | Otrkārt, Simet nav pierādījis, ka “ekonomiskos zaudējumus aprēķina, ņemot vērā šīs saistības sekas uzņēmuma darbībai kopumā” (Regulas (EEK) Nr. 1191/69 5. panta 1. punkts), un ka tika izpildīta prasība iepriekš noteikt kompensācijas summu (regulas 13. pants), kā skaidrots 7.1.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(118)

Otrkārt, Simet nav pierādījis, ka “ekonomiskos zaudējumus aprēķina, ņemot vērā šīs saistības sekas uzņēmuma darbībai kopumā” (Regulas (EEK) Nr. 1191/69 5. panta 1. punkts), un ka tika izpildīta prasība iepriekš noteikt kompensācijas summu (regulas 13. pants), kā skaidrots 7.1.2. iedaļā.

| (119) | Visbeidzot paziņotā pasākuma kompensācijas periods ietver laikposmu no 1987. gada līdz 2003. gadam. Tomēr parastā kompensācijas procedūra tika piemērota starpreģionālajiem autobusu transporta pakalpojumiem tikai līdz 1992. gada jūlijam un pēc tam attiecās tikai uz “pilsētu, piepilsētu vai reģionālajiem pasažieru transporta pakalpojumiem” saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1893/91 (39). Regulā (EEK) Nr. 1191/69 paredzēto “reģionālo pakalpojumu” definīciju (“pārvadājumu pakalpojumi, ko sniedz, lai apmierinātu reģiona pārvadājumu vajadzības”) nevar paplašināt, lai ietvertu visus transporta pakalpojumus, ar kuriem nodrošina reģiona iedzīvotāju vajadzības, un lai ietvertu visus starpreģionālos maršrutus. Šā iemesla dēļ šāda plaša interpretācija būtu padarījusi regulu lielā mērā neefektīvu, jo dalībvalstis jebkurā gadījumā drīkstēja to nepiemērot uzņēmumiem, kuru darbības tiek veiktas tikai, lai “sniegtu pilsētas, piepilsētas vai reģionālus pakalpojumus” (40). |
| --- | --- |

(119)

Visbeidzot paziņotā pasākuma kompensācijas periods ietver laikposmu no 1987. gada līdz 2003. gadam. Tomēr parastā kompensācijas procedūra tika piemērota starpreģionālajiem autobusu transporta pakalpojumiem tikai līdz 1992. gada jūlijam un pēc tam attiecās tikai uz “pilsētu, piepilsētu vai reģionālajiem pasažieru transporta pakalpojumiem” saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1893/91 (39). Regulā (EEK) Nr. 1191/69 paredzēto “reģionālo pakalpojumu” definīciju (“pārvadājumu pakalpojumi, ko sniedz, lai apmierinātu reģiona pārvadājumu vajadzības”) nevar paplašināt, lai ietvertu visus transporta pakalpojumus, ar kuriem nodrošina reģiona iedzīvotāju vajadzības, un lai ietvertu visus starpreģionālos maršrutus. Šā iemesla dēļ šāda plaša interpretācija būtu padarījusi regulu lielā mērā neefektīvu, jo dalībvalstis jebkurā gadījumā drīkstēja to nepiemērot uzņēmumiem, kuru darbības tiek veiktas tikai, lai “sniegtu pilsētas, piepilsētas vai reģionālus pakalpojumus” (40).

| (120) | Tāpēc Komisija uzskata, ka paziņotā kompensācija neatbilst parastai kompensācijas procedūrai, kas paredzēta Regulā (EEK) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(120)

Tāpēc Komisija uzskata, ka paziņotā kompensācija neatbilst parastai kompensācijas procedūrai, kas paredzēta Regulā (EEK) Nr. 1191/69.

7.2.3.   Secinājums par atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma

| (121) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka kompensācija, kura, kā Valsts padome uzskata, pienākas Simet par starpreģionālo autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam, netika atbrīvota no obligātā iepriekšējas paziņošanas pienākuma, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(121)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka kompensācija, kura, kā Valsts padome uzskata, pienākas Simet par starpreģionālo autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam, netika atbrīvota no obligātā iepriekšējas paziņošanas pienākuma, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu.

7.3.   ATBALSTA SADERĪBA

| (122) | Tā kā nav pierādīts, ka kompensācijas maksājumi tika atbrīvoti no iepriekšējas paziņošanas pienākuma saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu, šo maksājumu saderība ar iekšējo tirgu būs jāpārbauda, jo tie veido valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, kā skaidrots iepriekš 7.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(122)

Tā kā nav pierādīts, ka kompensācijas maksājumi tika atbrīvoti no iepriekšējas paziņošanas pienākuma saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu, šo maksājumu saderība ar iekšējo tirgu būs jāpārbauda, jo tie veido valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, kā skaidrots iepriekš 7.1. iedaļā.

| (123) | Komisija uzskata, ka paziņotā pasākuma saderības pārbaude būtu jāveic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, kura stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī un ar kuru atcēla Regulu (EEK) Nr. 1191/69, jo tie ir tiesību akti, kuri bija spēkā esošā lēmuma pieņemšanas laikā (41). Šajā ziņā Komisija norāda, ka Valsts padomes piešķirtā kompensācija Simet vēl nav izmaksāta, tāpēc plānotā atbalsta ietekme sāksies tajā pašā datumā, kurā Komisija pieņems lēmumu par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu (42). Turklāt ir apšaubāmi, ka tiesības uz šo kompensāciju tika neatgriezeniski piešķirtas Simet pirms sprieduma Nr. 1405/2010, kuru Valsts padome pieņēma 2010. gada 9. martā un ar kuru Itālijas iestādēm tiek uzlikts pienākums veikt minētos maksājumus šim uzņēmumam. Kā skaidrots iepriekš 94. apsvērumā, koncesijas specifikācijās, uz kurām Simet atsaucas, lai pierādītu, ka tam tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu saistības, norādīts, ka pakalpojumu sniegšana nedod uzņēmumam jebkādas tiesības saņemt subsīdiju vai jebkādu kompensāciju un ka pakalpojums tiek sniegts, pašam uzņēmumam pilnīgi uzņemoties risku. Visbeidzot ir jāuzsver, ka Valsts padome vēl nav nolēmusi, cik liela kompensācijas summa jāmaksā Simet. |
| --- | --- |

(123)

Komisija uzskata, ka paziņotā pasākuma saderības pārbaude būtu jāveic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, kura stājās spēkā 2009. gada 3. decembrī un ar kuru atcēla Regulu (EEK) Nr. 1191/69, jo tie ir tiesību akti, kuri bija spēkā esošā lēmuma pieņemšanas laikā (41). Šajā ziņā Komisija norāda, ka Valsts padomes piešķirtā kompensācija Simet vēl nav izmaksāta, tāpēc plānotā atbalsta ietekme sāksies tajā pašā datumā, kurā Komisija pieņems lēmumu par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu (42). Turklāt ir apšaubāmi, ka tiesības uz šo kompensāciju tika neatgriezeniski piešķirtas Simet pirms sprieduma Nr. 1405/2010, kuru Valsts padome pieņēma 2010. gada 9. martā un ar kuru Itālijas iestādēm tiek uzlikts pienākums veikt minētos maksājumus šim uzņēmumam. Kā skaidrots iepriekš 94. apsvērumā, koncesijas specifikācijās, uz kurām Simet atsaucas, lai pierādītu, ka tam tika uzliktas sabiedrisko pakalpojumu saistības, norādīts, ka pakalpojumu sniegšana nedod uzņēmumam jebkādas tiesības saņemt subsīdiju vai jebkādu kompensāciju un ka pakalpojums tiek sniegts, pašam uzņēmumam pilnīgi uzņemoties risku. Visbeidzot ir jāuzsver, ka Valsts padome vēl nav nolēmusi, cik liela kompensācijas summa jāmaksā Simet.

| (124) | Ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 tiek reglamentēta sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršana, kā noteikts tās 2. panta i) punktā, tādās jomās kā sabiedriskie pasažieru transporta pakalpojumi, izmantojot dzelzceļu un autoceļus. Saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu “sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko saskaņā ar šo regulu izmaksā par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu (...) ir saderīgas ar kopējo tirgu. Tādas kompensācijas ir atbrīvotas no [108. panta 3. punktā] Līgumā paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības”. |
| --- | --- |

(124)

Ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 tiek reglamentēta sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršana, kā noteikts tās 2. panta i) punktā, tādās jomās kā sabiedriskie pasažieru transporta pakalpojumi, izmantojot dzelzceļu un autoceļus. Saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu “sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko saskaņā ar šo regulu izmaksā par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu (...) ir saderīgas ar kopējo tirgu. Tādas kompensācijas ir atbrīvotas no [108. panta 3. punktā] Līgumā paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības”.

| (125) | Turpmāk minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka paziņotā kompensācija neatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 nosacījumiem un tāpēc to nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz minētās regulas 9. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(125)

Turpmāk minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka paziņotā kompensācija neatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 nosacījumiem un tāpēc to nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz minētās regulas 9. panta 1. punktu.

| (126) | Proti, Komisija norāda, ka pat tad, ja koncesijas specifikācijas atbilstu Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2. panta i) punkta prasībām par sabiedrisko pakalpojumu līgumu noteikšanu, nav izpildīti visi regulas 4. panta noteikumi, kuros noteikts obligātais sabiedrisko pakalpojumu līgumos un vispārīgos noteikumos ietveramais saturs. Piemēram, 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka iepriekš tiek objektīvi un pārredzami noteikti rādītāji, uz kuriem pamatojoties kompensāciju aprēķina tādā veidā, lai novērstu pārmērīgas kompensācijas piešķiršanu, savukārt 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 2. punktā paredzēta kārtība attiecībā uz izmaksu un ienākumu sadali. Kā skaidrots 7.1.2. iedaļā saistībā ar Komisijas pārbaudi par Altmark sprieduma otrā kritērija izpildi, attiecīgajās koncesijas specifikācijās paredzēts, ka pakalpojumu sniegšana nedod Simet jebkādas tiesības saņemt subsīdiju vai jebkādu kompensāciju un ka pakalpojums tiek sniegts, pašam uzņēmumam pilnīgi uzņemoties risku. Šādu kompensācijas izslēgšanu var izraisīt fakts, ka kompensācijas rādītāji nav noteikti iepriekš un tādējādi nav izpildīts regulas 4. pants. |
| --- | --- |

(126)

Proti, Komisija norāda, ka pat tad, ja koncesijas specifikācijas atbilstu Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2. panta i) punkta prasībām par sabiedrisko pakalpojumu līgumu noteikšanu, nav izpildīti visi regulas 4. panta noteikumi, kuros noteikts obligātais sabiedrisko pakalpojumu līgumos un vispārīgos noteikumos ietveramais saturs. Piemēram, 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka iepriekš tiek objektīvi un pārredzami noteikti rādītāji, uz kuriem pamatojoties kompensāciju aprēķina tādā veidā, lai novērstu pārmērīgas kompensācijas piešķiršanu, savukārt 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 2. punktā paredzēta kārtība attiecībā uz izmaksu un ienākumu sadali. Kā skaidrots 7.1.2. iedaļā saistībā ar Komisijas pārbaudi par Altmark sprieduma otrā kritērija izpildi, attiecīgajās koncesijas specifikācijās paredzēts, ka pakalpojumu sniegšana nedod Simet jebkādas tiesības saņemt subsīdiju vai jebkādu kompensāciju un ka pakalpojums tiek sniegts, pašam uzņēmumam pilnīgi uzņemoties risku. Šādu kompensācijas izslēgšanu var izraisīt fakts, ka kompensācijas rādītāji nav noteikti iepriekš un tādējādi nav izpildīts regulas 4. pants.

| (127) | Turklāt 6. panta 1. punktā paredzēts, ka tieši piešķirtu sabiedrisko pakalpojumu līgumu gadījumā kompensācijai jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un pielikumā paredzētajiem noteikumiem, lai nodrošinātu, ka kompensācija nepārsniedz summu, kas ir vajadzīga sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. Minētajā pielikumā paredzēta inter alia uzskaites nodalīšana (5. punkts) un noteikts, kā ir jānosaka kompensācijas maksimālā summa. |
| --- | --- |

(127)

Turklāt 6. panta 1. punktā paredzēts, ka tieši piešķirtu sabiedrisko pakalpojumu līgumu gadījumā kompensācijai jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un pielikumā paredzētajiem noteikumiem, lai nodrošinātu, ka kompensācija nepārsniedz summu, kas ir vajadzīga sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildei. Minētajā pielikumā paredzēta inter alia uzskaites nodalīšana (5. punkts) un noteikts, kā ir jānosaka kompensācijas maksimālā summa.

| (128) | Kā norādīts iepriekš 115. apsvērumā, attiecībā uz lielāko paziņotā perioda daļu (laikposmu no 1987. gada līdz 2001. gadam) Simet nenodrošināja pienācīgu uzskaites nodalīšanu, kā arī var apšaubīt izmaksu uzskaites drošumu par 2002. un 2003. gadu. Tāpēc nav iespējams pierādīt, ka, lai kāda kompensācija tiktu piešķirta, tā galu galā nav lielāka par summu, kas atbilst neto finanšu ietekmei, kura ir vienāda ar kopējo ietekmi – pozitīvu vai negatīvu –, kāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanai ir uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja ienākumiem un izmaksām (pielikuma 2. punkts). |
| --- | --- |

(128)

Kā norādīts iepriekš 115. apsvērumā, attiecībā uz lielāko paziņotā perioda daļu (laikposmu no 1987. gada līdz 2001. gadam) Simet nenodrošināja pienācīgu uzskaites nodalīšanu, kā arī var apšaubīt izmaksu uzskaites drošumu par 2002. un 2003. gadu. Tāpēc nav iespējams pierādīt, ka, lai kāda kompensācija tiktu piešķirta, tā galu galā nav lielāka par summu, kas atbilst neto finanšu ietekmei, kura ir vienāda ar kopējo ietekmi – pozitīvu vai negatīvu –, kāda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ievērošanai ir uz sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja ienākumiem un izmaksām (pielikuma 2. punkts).

| (129) | Turklāt, tā kā kompensācijas rādītāji nav paredzēti iepriekš, jebkuru izdevumu sadale tiek veikta ex post, pamatojoties uz patvaļīgiem pieņēmumiem, kā tas darīts gan sākotnējā ziņojumā, gan vairākuma ziņojumā. Tomēr Komisija nevar pieņemt vairākuma ziņojumā izdarītos pieņēmumus, ka uz katru uzņēmuma sniegto pakalpojumu var attiekties tāds pats samērs starp ienākumiem un izmaksām attiecīgajā gadā. Turklāt, tā kā ex post aprēķins nozīmē, ka pilnīgi tiks kompensētas saistībā ar pakalpojumu sniegšanu radušās izmaksas, Komisija uzskata, ka peļņas normu no pašu kapitāla, kas pārsniedz attiecīgo mijmaiņas likmi, kurai pieskaitīti 100 bāzes punkti, kā tas darīts gan sākotnējā ziņojumā, gan vairākuma ziņojumā, nevarētu uzskatīt par piemērotu atsauci, aprēķinot pamatotu peļņu. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt, tā kā kompensācijas rādītāji nav paredzēti iepriekš, jebkuru izdevumu sadale tiek veikta ex post, pamatojoties uz patvaļīgiem pieņēmumiem, kā tas darīts gan sākotnējā ziņojumā, gan vairākuma ziņojumā. Tomēr Komisija nevar pieņemt vairākuma ziņojumā izdarītos pieņēmumus, ka uz katru uzņēmuma sniegto pakalpojumu var attiekties tāds pats samērs starp ienākumiem un izmaksām attiecīgajā gadā. Turklāt, tā kā ex post aprēķins nozīmē, ka pilnīgi tiks kompensētas saistībā ar pakalpojumu sniegšanu radušās izmaksas, Komisija uzskata, ka peļņas normu no pašu kapitāla, kas pārsniedz attiecīgo mijmaiņas likmi, kurai pieskaitīti 100 bāzes punkti, kā tas darīts gan sākotnējā ziņojumā, gan vairākuma ziņojumā, nevarētu uzskatīt par piemērotu atsauci, aprēķinot pamatotu peļņu.

| (130) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Valsts padomes noteiktais kompensācijas maksājums, kurš nav paredzēts koncesijas specifikācijās, neatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un tāpēc paziņotais pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(130)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Valsts padomes noteiktais kompensācijas maksājums, kurš nav paredzēts koncesijas specifikācijās, neatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un tāpēc paziņotais pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (131) | Visbeidzot attiecībā uz Simet apgalvojumu, ka Valsts padomes spriedums Nr. 1405/2010 neattiecas uz sabiedrisko pakalpojumu tādas kompensācijas piešķiršanu, kuras pamatā ir piemērojamā Padomes regula, bet gan uz tādu kompensāciju par zaudējumiem, kas saistīta ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 pārkāpumu, kurš radies, iespējami nelegāli vienpusēji uzliekot sabiedrisko pakalpojumu saistības saskaņā ar minētās regulas 1. panta 3. un 5. punktu, Komisija norāda, ka, tā kā sprieduma Nr. 1405/2010 operatīvajā daļā neparādās atsauce uz Regulu (EEK) Nr. 1191/69, šis spriedums attiecas uz Simet tiesībām saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantu saņemt kompensācijas veidā summas, kuras administrācijai jānosaka, pamatojoties uz ticamiem datiem (43). Turklāt Valsts padome spriedumā Nr. 1405/2010 noraidīja Simet prasību attiecībā uz kompensāciju par zaudējumiem, jo tā uzskatīja, ka tie paredzēti tam, lai segtu zaudējumus, kas netiks segti ar piešķiramo kompensāciju, un uzņēmuma prasību par nelikumīgu iedzīvošanos, jo tika apstiprināta galvenā prasība par kompensāciju, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 1191/69 (44). Tādējādi Valsts padomes sprieduma 3.3. punktā norādīts, ka “pašlaik no prasītāja nevar pieņemt prasības attiecībā uz kompensāciju par zaudējumiem, jo tas, vai ir palicis zaudējums, kas nav segts ar novērtēto summu, kura jāaprēķina un jāiesniedz attiecīgajam uzņēmumam, kļūs zināms tikai pēc tam, kad administrācija būs noteikusi iepriekš minēto summu”. |
| --- | --- |

(131)

Visbeidzot attiecībā uz Simet apgalvojumu, ka Valsts padomes spriedums Nr. 1405/2010 neattiecas uz sabiedrisko pakalpojumu tādas kompensācijas piešķiršanu, kuras pamatā ir piemērojamā Padomes regula, bet gan uz tādu kompensāciju par zaudējumiem, kas saistīta ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 pārkāpumu, kurš radies, iespējami nelegāli vienpusēji uzliekot sabiedrisko pakalpojumu saistības saskaņā ar minētās regulas 1. panta 3. un 5. punktu, Komisija norāda, ka, tā kā sprieduma Nr. 1405/2010 operatīvajā daļā neparādās atsauce uz Regulu (EEK) Nr. 1191/69, šis spriedums attiecas uz Simet tiesībām saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantu saņemt kompensācijas veidā summas, kuras administrācijai jānosaka, pamatojoties uz ticamiem datiem (43). Turklāt Valsts padome spriedumā Nr. 1405/2010 noraidīja Simet prasību attiecībā uz kompensāciju par zaudējumiem, jo tā uzskatīja, ka tie paredzēti tam, lai segtu zaudējumus, kas netiks segti ar piešķiramo kompensāciju, un uzņēmuma prasību par nelikumīgu iedzīvošanos, jo tika apstiprināta galvenā prasība par kompensāciju, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 1191/69 (44). Tādējādi Valsts padomes sprieduma 3.3. punktā norādīts, ka “pašlaik no prasītāja nevar pieņemt prasības attiecībā uz kompensāciju par zaudējumiem, jo tas, vai ir palicis zaudējums, kas nav segts ar novērtēto summu, kura jāaprēķina un jāiesniedz attiecīgajam uzņēmumam, kļūs zināms tikai pēc tam, kad administrācija būs noteikusi iepriekš minēto summu”.

| (132) | Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka kompensācija, kas Simet piešķirta par zaudējumiem par Itālijas iestāžu iespējami nelikumīgi vienpusēji uzliktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām un kas aprēķināta, izmantojot Regulā (EEK) Nr. 1191/69 paredzēto parasto kompensācijas procedūru, būtu pretrunā Līguma 107. un 108. panta. Šā iemesla dēļ šāds piešķīrums sniegtu Simet tādu pašu rezultātu, kā sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas piešķiršana par pārskata periodu, lai gan koncesijas specifikācijas, ar ko reglamentē attiecīgos pakalpojumus, nebija atbrīvotas no iepriekšējas paziņošanas pienākuma un neatbilda Regulas (EEK) Nr. 1191/69 vai Regulas (EK) Nr. 1370/2007 būtiskām prasībām, kā iepriekš pierādīts. Tāpēc šāda piešķīruma pieejamība dotu iespēju pārkāpt Savienības likumdevēja paredzētos valsts atbalsta noteikumus un nosacījumus, ar kuriem saskaņā kompetentas iestādes, uzliekot sabiedrisko pakalpojumu saistības vai slēdzot par tām līgumus, kompensē sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības. Visbeidzot, kā iepriekš norādīts, koncesijas specifikācijās, ar kurām saskaņā Simet sniedza transporta pakalpojumus, nav paredzēts finansiālas kompensācijas maksājums. Simet piekrita sniegt pakalpojumus saskaņā ar šajās koncesijās minētajiem nosacījumiem, pašam uzņēmumam uzņemoties risku. |
| --- | --- |

(132)

Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka kompensācija, kas Simet piešķirta par zaudējumiem par Itālijas iestāžu iespējami nelikumīgi vienpusēji uzliktajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām un kas aprēķināta, izmantojot Regulā (EEK) Nr. 1191/69 paredzēto parasto kompensācijas procedūru, būtu pretrunā Līguma 107. un 108. panta. Šā iemesla dēļ šāds piešķīrums sniegtu Simet tādu pašu rezultātu, kā sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas piešķiršana par pārskata periodu, lai gan koncesijas specifikācijas, ar ko reglamentē attiecīgos pakalpojumus, nebija atbrīvotas no iepriekšējas paziņošanas pienākuma un neatbilda Regulas (EEK) Nr. 1191/69 vai Regulas (EK) Nr. 1370/2007 būtiskām prasībām, kā iepriekš pierādīts. Tāpēc šāda piešķīruma pieejamība dotu iespēju pārkāpt Savienības likumdevēja paredzētos valsts atbalsta noteikumus un nosacījumus, ar kuriem saskaņā kompetentas iestādes, uzliekot sabiedrisko pakalpojumu saistības vai slēdzot par tām līgumus, kompensē sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības. Visbeidzot, kā iepriekš norādīts, koncesijas specifikācijās, ar kurām saskaņā Simet sniedza transporta pakalpojumus, nav paredzēts finansiālas kompensācijas maksājums. Simet piekrita sniegt pakalpojumus saskaņā ar šajās koncesijās minētajiem nosacījumiem, pašam uzņēmumam uzņemoties risku.

| (133) | Tāpēc Komisija nevar pieņemt Simet apgalvojumu, ka ar Valsts padomes spriedumu Nr. 1405/2010 tiek piešķirta kompensācija par zaudējumiem, kas saistīti ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 pārkāpumu, nevis sabiedrisko pakalpojumu kompensācija. |
| --- | --- |

(133)

Tāpēc Komisija nevar pieņemt Simet apgalvojumu, ka ar Valsts padomes spriedumu Nr. 1405/2010 tiek piešķirta kompensācija par zaudējumiem, kas saistīti ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 pārkāpumu, nevis sabiedrisko pakalpojumu kompensācija.

8.   SECINĀJUMS

| (134) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums veido valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, kurš nav saderīgs ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

(134)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums veido valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, kurš nav saderīgs ar iekšējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kompensācijas maksājumi Simet, ko paziņoja Itālijas iestādes, veido valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē. Atbalsts nebija atbrīvots no iepriekšējas paziņošanas, pamatojoties uz Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktu.

Atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, jo nav izpildīti Regulas (EK) Nr. 1370/2007 nosacījumi. Tāpēc Itālijas iestādes nedrīkst īstenot atbalstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 2. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 216, 21.7.2012., 45. lpp.

1

(2)  1939. gada 28. septembra likums – Noteikumi, ar ko reglamentē autobusu transporta pakalpojumus pasažieriem, bagāžai un lauksaimniecības sūtījumiem, pamatojoties uz privātajam sektoram piešķirto koncesiju (pēc tam noteikumus aizstāja ar Likumdošanas dekrētu Nr. 285/2005).

2

(3)  Skatīt http://ngs.Simetspa.it/portale/azienda/

3

(4)  Simet1999. gada 22. oktobra vēstule, atsauce 175/99.

4

Simet

(5)  Prezidenta 1994. gada 22. aprīļa Dekrēts – Noteikumi par koncesijas procedūras vienkāršošanu attiecībā uz parastām autobusa satiksmes līnijām, par kurām ir atbildīga valsts.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes 1969. gada 26. jūnija Regula (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem, dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē (OV L 156, 28.6.1969., 1. lpp.).

7

(8)  Attiecībā uz katru pārskata gadu ikgadēja kompensācija bija deficīta summa, ko veido darbības zaudējumi, finanšu maksājumi un peļņa no pašu kapitāla. Aprēķina pamatā bija vairāki teorētiski pieņēmumi, tostarp pieņēmumi par darbības izmaksām, kas saistītas ar starpreģionāliem līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem laikposmā pirms 2000. gada, jo šajā periodā konti netika nodalīti. Tika aplēsts, ka laikposmā no 1987. gada līdz 2003. gadam līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumos ieguldīja no 20 % līdz 36 % no peļņas normas no pašu kapitāla. Tā kā ikgadējā kompensācija netika samaksāta tajos gados, par kuriem to aprēķināja, konsultants aprēķināja tās neto pašreizējo vērtību (NPV). Papildu informācija par šajā sākotnējā aprēķinā izmantoto metodoloģiju ir pieejama lēmumā par procedūras sākšanu.

8

(9)  Saskaņā ar 9. pantu Likumdošanas dekrētā Nr. 285/2005, ar ko atcēla Likumu 1822/39, koncesijas par līnijsatiksmes pakalpojumiem saskaņā ar Likumu Nr. 1822/39 var pagarināt līdz 2013. gada beigām.

9

(10)  Acīmredzot, ņemot vērā grozījumus, kas veikti Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturtā direktīvā 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.).

10

(11)  Skatīt iepriekšējo zemsvītras piezīmi.

11

(12)  Šis skaitlis tika iegūts no profesora A. Damodaran izveidotās datubāzes. Skatīt www.damodaran.com

12

A. Damodaran

(13)  Vērtspapīru vai portfeļa svārstību vai sistēmiska riska mērvienība salīdzinājumā ar tirgu kopumā.

13

(14)  Nesvērtā betas vērtība = uzņēmuma bez jebkāda parāda betas vērtība.

14

Nesvērtā betas vērtība

(15)  Šis skaitlis tika iegūts no profesora A. Damodaran izveidotās datubāzes. Skatīt www.damodaran.com, “automobiļi un kravas automašīnas”.

15

A. Damodaran

(16)  Spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg (Recueil 2003, I-7747. lpp.)

16

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Recueil

(17)  Skatīt 1. panta 5. punktu Regulā (EEK) Nr. 1191/69, kura grozīta ar Padomes 1991. gada 20. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1893/91, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem, dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē (OV L 169, 29.6.1991., 1. lpp.).

17

(18)  Līdz 2000. gadam uzskaites nodalīšana netika īstenota.

18

(19)  Regulas (EEK) Nr. 1893/91 stāšanās spēkā datums.

19

(20)  Simet1999. gada 22. oktobra vēstule, atsauce 175/99.

20

Simet

(21)  Uzskaite vispār netika nodalīta līdz 2000. gadam.

21

(22)  Komisija neanalizēja citus iesniegumus, jo tie neattiecas uz Valsts padomes lēmumos ietverto periodu.

22

(23)  Tagad šis likums ir atcelts un aizstāts ar Likumdošanas dekrētu Nr. 285/2005.

23

(24)  Prezidenta 1994. gada 22. aprīļa Dekrēta Nr. 369 2. panta 2. punkta e) apakšpunkts.

24

(25)  Piemēram, 1992. gadā ministrija apstiprināja, ka autobusa pieturvietas Rosāno-Neapoles līnijā jāpārvieto drošības nolūkā, un 2000. gadā Ministrija apstiprināja papildu autobusu pieturvietas un maršrutu pārmaiņas Kozencas-Florences līnijā un Kozencas-Pizas līnijā, lai apkalpotu jaunas atrašanās vietas, kā pamatojumu minot rentabilitāti. Turklāt Itālijas iestādes norādīja, ka Simet iesniegtā dokumentācija liecināja, ka 1992. gadā ministrija apstiprināja braukšanas maksas palielinājumu, kuru tas bija pieprasījis Rosāno-Neapoles līnijā.

25

Simet

(26)  Ar kuru noteikta braukšanas maksas palielinājuma maksimālā robeža attiecībā uz parastiem līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumiem atbilstīgi inflācijas likmei.

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.).

27

(28)  Katras koncesijas specifikācijas 6. punktā skaidri norādīts, ka grafikus un braukšanas maksu apstiprina ministrijas provinču mehānisko transportlīdzekļu nodaļas.

28

(29)  Spriedums Nr. 1405/2010 attiecas uz tiesībām saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1191/69 6., 10. un 11. pantu saņemt summu kompensācijas veidā, kura administrācijai jānosaka, pamatojoties uz ticamiem datiem (sprieduma 3.3. punkts, 21. lpp.). Turklāt 3.3. punktā Valsts padome apstiprina, ka tā nav novērtējusi zaudējumus, jo “pašlaik no prasītāja nevar pieņemt prasības attiecībā uz kompensāciju par zaudējumiem, jo tas, vai ir palicis zaudējums, kas nav nosegts ar novērtēto summu, kura jāaprēķina un jāiesniedz attiecīgajam uzņēmumam, kļūs zināms tikai pēc tam, kad administrācija būs noteikusi iepriekš minēto summu”.

29

pašlaik no prasītāja nevar pieņemt prasības attiecībā uz kompensāciju par zaudējumiem, jo tas, vai ir palicis zaudējums, kas nav nosegts ar novērtēto summu, kura jāaprēķina un jāiesniedz attiecīgajam uzņēmumam, kļūs zināms tikai pēc tam, kad administrācija būs noteikusi iepriekš minēto summu

(30)  Spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg (Recueil 2003, I-7747. lpp., 87. un 88. punkts.

30

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Recueil

(31)  9. punkts.

31

(32)  Spriedums lietā T-157/01 Danske Busvognmænd (Recueil 2004, II-917. lpp., 77.–79. punkts.)

32

Danske Busvognmænd

Recueil

(33)  Skatīt 5. iedaļu.

33

(34)  Līdz 1991. gada beigām 1974. gada 30. aprīļa apkārtrakstā Nr. 13/74 tika paredzēts, ka parasti starpreģionālo līnijsatiksmes autobusu transporta pakalpojumu braukšanas maksai jābūt tādā pašai kā cenai par ceļojumu pa dzelzceļu otrajā klasē. Pēc tam laikposmā no 1992. gada līdz 2000. gadam 1992. gada 17. marta Memorandā Nr. 801 tika paredzēts, ka parasti braukšanas maksas palielinājums nedrīkst pārsniegt inflācijas likmi, kuru tajā laikā norādīja starpministriju cenu noteikšanas komiteja.

34

(35)  Katancāro provinces nodaļas 1992. gada 3. jūlija vēstule Nr. A/7302.

35

(36)  Koncesijas specifikāciju 6. punkts.

36

(37)  2002. gada 5. aprīļa apkārtraksta Nr. 3/02 2. punkts, kurā tika doti norādījumi par braukšanas maksas konvertāciju no lirām uz euro.

37

euro

(38)  Spriedums lietā C 504/07 (Recueil 2009, I-3867. lpp.)

38

Recueil

(39)  OV L 169, 29.6.1991., 1. lpp.

39

(40)  Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta 2. punkts.

40

(41)  Šajā saistībā Komisija atsaucas uz pamatojumu, kas minēts 307.–313. apsvērumā 2010. gada 24. februāra lēmumā lietā C 41/08 (ex NN 35/08) par sabiedriskā transporta pakalpojumu līgumiem starp Dānijas transporta ministriju un Danske Statsbaner (OV L 7, 11.1.2011., 1. lpp.). Šo lēmumu Tiesa atcēla ar lietu T-92/11 Jørgen Andersen/Eiropas Komisija (2013), kura vēl nav publicēta – pašlaik spriedums ir pārsūdzēts Tiesā ar lietu C 303/13. Pārsūdzības iznākumam nav nozīmes attiecībā uz šīs lietas iznākumu, jo Tiesa apstiprināja pārsūdzētajā spriedumā, ka attiecībā uz atbalstu, kurš ir paziņots, bet nav samaksāts, ir jāievēro valsts atbalsta saderīguma novērtēšanas normas, principi un kritēriji, kas ir spēkā brīdī, kad Komisija pieņem lēmumu (skatīt sprieduma 39. punktu).

41

Danske Statsbaner

Jørgen Andersen/

(42)  Spriedums lietā C-334/07 P Komisija/Freistaat Sachsen (Recueil 2008, I-9465. lpp., 50.–53. punkts); spriedums lietā T-3/09 Itālija/Komisija (Recueil 2011, II-95. lpp., 60. punkts)

42

Freistaat Sachsen

Recueil

Recueil

(43)  Sprieduma Nr. 1405/2010 3.3. punkts.

43

(44)  Sprieduma Nr. 1405/2010 3.4. punkts.

44

---

| 16.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 114/68

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 20. marts),

ar ko nosaka Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz lēmumu, ko pārvaldības struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu, pieņem par datorserveru un nepārtrauktas barošanas avotu specifikāciju pievienošanu nolīguma C pielikumā un to displeju specifikāciju un attēlveidošanas ierīču specifikāciju pārskatīšanu, kuras iekļautas nolīguma C pielikumā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/202/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2012. gada 13. novembra Lēmumu 2013/107/ES par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Savienību par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu (1), un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Nolīgumā paredzēts, ka Eiropas Komisijai kopā ar ASV Vides aizsardzības aģentūru (VAA) jāizstrādā un periodiski jāpārskata kopīgās specifikācijas attiecībā uz biroja iekārtām, tādējādi grozot nolīguma C pielikumu. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgumā paredzēts, ka Eiropas Komisijai kopā ar ASV Vides aizsardzības aģentūru (VAA) jāizstrādā un periodiski jāpārskata kopīgās specifikācijas attiecībā uz biroja iekārtām, tādējādi grozot nolīguma C pielikumu.

| (2) | Eiropas Savienības nostāja attiecībā uz specifikāciju grozīšanu ir jānosaka Komisijai. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības nostāja attiecībā uz specifikāciju grozīšanu ir jānosaka Komisijai.

| (3) | Šajā lēmumā paredzētajos pasākumos ir ievērots atzinums, ko sniegusi Eiropas Energy Star padome, kura minēta 8. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulā (EK) Nr. 106/2008 par Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (2), kas grozīta ar Regulu (ES) Nr. 174/2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

Šajā lēmumā paredzētajos pasākumos ir ievērots atzinums, ko sniegusi Eiropas Energy Star padome, kura minēta 8. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulā (EK) Nr. 106/2008 par Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (2), kas grozīta ar Regulu (ES) Nr. 174/2013 (3).

| (4) | Nolīguma C pielikuma II daļā izklāstītās displeju specifikācijas un C pielikuma III daļā izklāstītās attēlveidošanas ierīču specifikācijas būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šim lēmumam pievienotajām specifikācijām, |
| --- | --- |

(4)

Nolīguma C pielikuma II daļā izklāstītās displeju specifikācijas un C pielikuma III daļā izklāstītās attēlveidošanas ierīču specifikācijas būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šim lēmumam pievienotajām specifikācijām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Nostājai, kas Eiropas Savienībai jāpieņem attiecībā uz lēmumu, ko pārvaldības struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu, pieņem par C pielikuma II un III daļā iekļauto displeju specifikāciju un attēlveidošanas ierīču specifikāciju pārskatīšanu un datorserveru un nepārtrauktas barošanas avotu jaunu specifikāciju pievienošanu nolīgumam, jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu.

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2014. gada 20. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 63, 6.3.2013., 5. lpp.

1

(2)  OV L 39, 13.2.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 63, 6.3.2013., 1. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

PROJEKTS LĒMUMAM

(...),

ko pārvaldības struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu, pieņem par datorserveru un nepārtrauktas barošanas avotu specifikāciju pievienošanu nolīguma C pielikumā un to displeju specifikāciju un attēlveidošanas ierīču specifikāciju pārskatīšanu, kuras iekļautas nolīguma C pielikumā

PĀRVALDĪBAS STRUKTŪRAS,

ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu un jo īpaši tā XII pielikumu,

tā kā nolīgumam būtu jāpievieno jaunu produktu, proti, datorserveru un nepārtrauktas barošanas avotu, specifikācijas un būtu jāpārskata pašreizējās attēlveidošanas ierīču un displeju specifikācijas,

IR NOLĒMUŠAS ŠĀDI.

Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīguma par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu C pielikumam pievieno I daļu “Displeji”, II daļu “Nepārtrauktas barošanas avoti”, III daļu “Datorserveri” un IV daļu “Attēlveidošanas ierīces”, kā norādīts turpmāk.

Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīguma par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu C pielikumā patlaban iekļauto II daļu “Displeji” un III daļu “Attēlveidošanas ierīces” atceļ.

Lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas. Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta līdzpriekšsēdētāji.

Vašingtonā, [...]

ASV Vides aizsardzības aģentūras vārdā –

[...]

Briselē, [...]

Eiropas Savienības vārdā –

[...]

---

II PIELIKUMS

NOLĪGUMA C PIELIKUMA

II DAĻA

“I.   DISPLEJU SPECIFIKĀCIJAS

1.   Definīcijas

1.1.   Ražojumu tipi

Elektroniskais displejs (displejs): tirdzniecībā pieejams elektronisks ražojums ar parasti vienā korpusā savietotu displeja ekrānu un ar to saistītām elektroniskām ierīcēm, kura pamatfunkcija ir atveidot vizuālo informāciju 1) no datora, darbstacijas vai servera, izmantojot vienu vai vairākas ievades (piemēram, VGA, DVI, HDMI, displeja pieslēgvietu, IEEE 1394, USB), vai 2) no ārējās atmiņas (piemēram, USB zibatmiņas diska, atmiņas kartes), vai 3) interneta savienojuma.

| a) | Datora monitors: elektroniska ierīce, kuras ekrāna izmērs pa diagonāli parasti ir lielāks par 12 collām un pikseļu blīvums ir lielāks par 5 000 pikseļiem uz kvadrātcollu un kura atveido datora lietotāja saskarni un atvērtās programmas, lai lietotājs varētu sadarboties ar datoru, parasti izmantojot klaviatūru un peli.
  Lielākas veiktspējas displejs: datora monitors, kam piemīt šādas pazīmes un funkcijas:






  i) | kontrasta attiecība vismaz 60:1, mērot horizontālā skata leņķī, kas ir vismaz 85°, ar ekrāna aizsargstiklu vai bez tā; |
| --- | --- | --- |

a)

Datora monitors: elektroniska ierīce, kuras ekrāna izmērs pa diagonāli parasti ir lielāks par 12 collām un pikseļu blīvums ir lielāks par 5 000 pikseļiem uz kvadrātcollu un kura atveido datora lietotāja saskarni un atvērtās programmas, lai lietotājs varētu sadarboties ar datoru, parasti izmantojot klaviatūru un peli.

Lielākas veiktspējas displejs: datora monitors, kam piemīt šādas pazīmes un funkcijas:

i)

kontrasta attiecība vismaz 60:1, mērot horizontālā skata leņķī, kas ir vismaz 85°, ar ekrāna aizsargstiklu vai bez tā;

| ii) | maksimālā fiziskā izšķirtspēja ir lielāka par vai vienāda ar 2,3 megapikseļiem (MP); un |
| --- | --- |

ii)

maksimālā fiziskā izšķirtspēja ir lielāka par vai vienāda ar 2,3 megapikseļiem (MP); un

| iii) | vismaz sRGB krāsu gamma, kā definēts IEC 61966 2-1. Krāsu telpas pārbīdes ir pieļaujamas, ja tiek atbalstīti vismaz 99 % vai vairāk definēto sRGB krāsu. |
| --- | --- |

iii)

vismaz sRGB krāsu gamma, kā definēts IEC 61966 2-1. Krāsu telpas pārbīdes ir pieļaujamas, ja tiek atbalstīti vismaz 99 % vai vairāk definēto sRGB krāsu.

| b) | Digitālais fotorāmis: elektroniska ierīce, kuras ekrāna izmērs pa diagonāli parasti ir mazāks par 12 collām un kuras pamatfunkcija ir atveidot digitālus attēlus. Tam var būt arī programmējams taimeris, aizņemtības sensors, audio funkcijas, video funkcijas un Bluetooth vai bezvadu pieslēgums. |
| --- | --- |

b)

Digitālais fotorāmis: elektroniska ierīce, kuras ekrāna izmērs pa diagonāli parasti ir mazāks par 12 collām un kuras pamatfunkcija ir atveidot digitālus attēlus. Tam var būt arī programmējams taimeris, aizņemtības sensors, audio funkcijas, video funkcijas un Bluetooth vai bezvadu pieslēgums.

| c) | Informatīvais displejs: elektroniska ierīce, kuras ekrāna izmērs pa diagonāli parasti ir lielāks par 12 collām un pikseļu blīvums ir 5 000 pikseļu uz kvadrātcollu vai mazāks. Parasti tirgū to piedāvā kā komerciālu informatīvo displeju lietošanai vietās, kur vairāki cilvēki to aplūkos ārpus biroja vides, piemēram, mazumtirdzniecības veikalos, universālveikalos, restorānos, muzejos, viesnīcās, brīvā dabā, lidostās, konferenču telpās vai mācību telpās. |
| --- | --- |

c)

Informatīvais displejs: elektroniska ierīce, kuras ekrāna izmērs pa diagonāli parasti ir lielāks par 12 collām un pikseļu blīvums ir 5 000 pikseļu uz kvadrātcollu vai mazāks. Parasti tirgū to piedāvā kā komerciālu informatīvo displeju lietošanai vietās, kur vairāki cilvēki to aplūkos ārpus biroja vides, piemēram, mazumtirdzniecības veikalos, universālveikalos, restorānos, muzejos, viesnīcās, brīvā dabā, lidostās, konferenču telpās vai mācību telpās.

1.2.   Ārējais barošanas avots (EPS): saukts arī par ārējo barošanas adapteri. Komponents, kurš ievietots atsevišķā fiziskā korpusā, kas atrodas ārpus displeja korpusa, un kura uzdevums ir pārveidot no elektrotīkla pievadīto maiņstrāvu zemāka(-u) sprieguma(-u) līdzstrāvā, lai darbinātu displeju. Ārējais barošanas avots ir savienojams ar displeju, izmantojot apmaināmu vai neapmaināmu kontaktspraudni/kontaktrozeti, kabeli, vairākdzīslu vadu vai citu vadu.

1.3.   Darba režīmi:

| a) | ieslēgts režīms: jaudas režīms, kurā ražojums ir iedarbināts un pilda vienu vai vairākas pamatfunkcijas. Šo režīmu raksturo arī tādi ierasti apzīmējumi kā “aktīvs”, “lietošanas”, “normālas darbības” režīms. Šajā režīmā jauda parasti ir lielāka nekā jauda miega režīmā vai izslēgtā režīmā; |
| --- | --- |

a)

ieslēgts režīms: jaudas režīms, kurā ražojums ir iedarbināts un pilda vienu vai vairākas pamatfunkcijas. Šo režīmu raksturo arī tādi ierasti apzīmējumi kā “aktīvs”, “lietošanas”, “normālas darbības” režīms. Šajā režīmā jauda parasti ir lielāka nekā jauda miega režīmā vai izslēgtā režīmā;

| b) | miega režīms: jaudas režīms, kurā ražojums pāriet, saņemot signālu no pievienotas ierīces vai iekšēju stimulu. Ražojums var pāriet šajā režīmā, saņemot signālu, ko rada lietotāja ievaddarbības. Ražojumam ir jāaktivizējas, saņemot signālu no pievienotas ierīces, tīkla, tālvadības ierīces un/vai saņemot iekšēju stimulu. Kamēr ražojums atrodas šajā režīmā, tas neatveido redzamu attēlu; vienīgais iespējamais izņēmums ir lietotājorientētas funkcijas vai aizsargfunkcijas, piemēram, informācijas par ražojumu vai statusa attēlošana, vai uz sensoriem bāzētas funkcijas.







  Piezīmes. | 1. | Iekšējais stimuls ir, piemēram, taimeris vai aizņemtības sensors. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

miega režīms: jaudas režīms, kurā ražojums pāriet, saņemot signālu no pievienotas ierīces vai iekšēju stimulu. Ražojums var pāriet šajā režīmā, saņemot signālu, ko rada lietotāja ievaddarbības. Ražojumam ir jāaktivizējas, saņemot signālu no pievienotas ierīces, tīkla, tālvadības ierīces un/vai saņemot iekšēju stimulu. Kamēr ražojums atrodas šajā režīmā, tas neatveido redzamu attēlu; vienīgais iespējamais izņēmums ir lietotājorientētas funkcijas vai aizsargfunkcijas, piemēram, informācijas par ražojumu vai statusa attēlošana, vai uz sensoriem bāzētas funkcijas.

Piezīmes.

1.

Iekšējais stimuls ir, piemēram, taimeris vai aizņemtības sensors.

| 2. | Energopatēriņa vadība nav lietotāja ievaddarbības piemērs; |
| --- | --- |

2.

Energopatēriņa vadība nav lietotāja ievaddarbības piemērs;

| c) | izslēgts režīms: jaudas režīms, kurā ražojums ir pievienots barošanas avotam, taču nepilda nekādas ieslēgta režīma vai miega režīma funkcijas. Šis režīms var saglabāties nenoteiktu laiku. Ražojums no šā režīma var iziet tikai tad, kad lietotājs tieši darbina barošanas slēdzi vai vadības ierīci. Dažiem ražojumiem šāda režīma var arī nebūt. |
| --- | --- |

c)

izslēgts režīms: jaudas režīms, kurā ražojums ir pievienots barošanas avotam, taču nepilda nekādas ieslēgta režīma vai miega režīma funkcijas. Šis režīms var saglabāties nenoteiktu laiku. Ražojums no šā režīma var iziet tikai tad, kad lietotājs tieši darbina barošanas slēdzi vai vadības ierīci. Dažiem ražojumiem šāda režīma var arī nebūt.

1.4.   Spožums: fotometrijas mērs, kas raksturo noteiktā virzienā krītošas gaismas intensitāti uz laukuma vienību un ko izsaka kandelās uz kvadrātmetru (cd/m2). Spožums attiecas uz displeja spilgtuma iestatījumiem.

| a) | Maksimālais deklarētais spožums: maksimālais spožums, ko displejs var sasniegt ieslēgta režīma iepriekšiestatītā iestatījumā un ko norādījis ražotājs, piemēram, lietotāja rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

a)

Maksimālais deklarētais spožums: maksimālais spožums, ko displejs var sasniegt ieslēgta režīma iepriekšiestatītā iestatījumā un ko norādījis ražotājs, piemēram, lietotāja rokasgrāmatā.

| b) | Maksimālais izmērītais spožums: maksimālais spožums, ko displejs var sasniegt, ja tiek manuāli konfigurētas tā vadīklas, piemēram, spilgtums un kontrasts. |
| --- | --- |

b)

Maksimālais izmērītais spožums: maksimālais spožums, ko displejs var sasniegt, ja tiek manuāli konfigurētas tā vadīklas, piemēram, spilgtums un kontrasts.

| c) | Spožums piegādes konfigurācijā: displeja spožums atbilstoši rūpnīcas noklusējuma iestatījumiem, ko ražotājs izvēlējies normālai izmantošanai privātām vai komerciālām vajadzībām. Spožums piegādes konfigurācijā displejiem ar automātisko spilgtuma vadību (ABC), kas iespējota pēc noklusējuma, var būt dažāds atkarībā no apkārtnes gaismas apstākļiem vietā, kur displejs uzstādīts. |
| --- | --- |

c)

Spožums piegādes konfigurācijā: displeja spožums atbilstoši rūpnīcas noklusējuma iestatījumiem, ko ražotājs izvēlējies normālai izmantošanai privātām vai komerciālām vajadzībām. Spožums piegādes konfigurācijā displejiem ar automātisko spilgtuma vadību (ABC), kas iespējota pēc noklusējuma, var būt dažāds atkarībā no apkārtnes gaismas apstākļiem vietā, kur displejs uzstādīts.

1.5.   Ekrāna laukums: redzamā ekrāna platums, kas reizināts ar redzamā ekrāna augstumu un izteikts kvadrātcollās.

1.6.   Automātiskā spilgtuma vadība (ABC): automātiska sistēma displeja spilgtuma pielāgošanai atkarībā no apkārtējā apgaismojuma.

1.7.   Apkārtējais apgaismojums: apgaismojuma pakāpju kombinācija ap displeju, piemēram, dzīvojamā istabā vai kabinetā.

1.8.   Tilta savienojums: fizisks savienojums starp divām centrmezgla vadīklām, parasti (bet ne tikai) USB vai FireWire, kas ļauj paplašināt pieslēgvietas, parasti, lai pārvietotu pieslēgvietas uz ērtāku vietu vai palielinātu pieejamo pieslēgvietu skaitu.

1.9.   Tīkla funkcija: spēja iegūt IP adresi, pieslēdzoties tīklam.

1.10.   Aizņemtības sensors: ierīce, ko izmanto, lai noteiktu, ka displeja priekšā vai tuvumā atrodas cilvēks. Aizņemtības sensoru parasti izmanto, lai displeju no ieslēgta režīma pārslēgtu miega režīmā vai izslēgtā režīmā.

1.11.   Ražojumu saime: tādu displeju grupa ar vienu zīmolu, kam ir ekrāns ar vienādu izmēru un izšķirtspēju un kas ievietoti vienā korpusā, un kam var būt dažādas aparatūras konfigurācijas.

Piemērs. Par ražojumu saimi var uzskatīt divus tās pašas modeļu līnijas datora monitorus, kuru ekrāna izmērs pa diagonāli ir 21 colla un izšķirtspēja ir 2,074 megapikseļi (MP), bet kuriem ir dažādas funkcijas, piemēram, iebūvēti skaļruņi vai kamera.

1.12.   Reprezentatīvs modelis: ražojuma konfigurācija, kas testēta ENERGY STAR saņemšanai un ko paredzēts laist tirgū un marķēt kā ENERGY STAR ražojumu.

2.   Darbības joma

2.1.   Iekļautie ražojumi

| 2.1.1. | Ražojumi, kuri atbilst šeit izklāstītajai displeja definīcijai un kuru barošana tiek nodrošināta tieši no maiņstrāvas tīkla vai izmantojot ārēju barošanas avotu, vai izmantojot datu vai tīkla pieslēgumu, ir tiesīgi saņemt ENERGY STAR marķējumu, izņemot 2.2. iedaļā minētos ražojumus. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ražojumi, kuri atbilst šeit izklāstītajai displeja definīcijai un kuru barošana tiek nodrošināta tieši no maiņstrāvas tīkla vai izmantojot ārēju barošanas avotu, vai izmantojot datu vai tīkla pieslēgumu, ir tiesīgi saņemt ENERGY STAR marķējumu, izņemot 2.2. iedaļā minētos ražojumus.

| 2.1.2. | Tipiski ražojumi, kas varētu saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju, ir:






  a) | datoru monitori; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Tipiski ražojumi, kas varētu saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju, ir:

a)

datoru monitori;

| b) | digitālie fotorāmji; |
| --- | --- |

b)

digitālie fotorāmji;

| c) | informatīvie displeji; un |
| --- | --- |

c)

informatīvie displeji; un

| d) | citi ražojumi, tostarp monitori ar klaviatūras, video un peles slēdža funkciju, un citi kādai nozarei specifiski displeji, kas atbilst šajā specifikācijā norādītajām definīcijām un kvalifikācijas kritērijiem. |
| --- | --- |

d)

citi ražojumi, tostarp monitori ar klaviatūras, video un peles slēdža funkciju, un citi kādai nozarei specifiski displeji, kas atbilst šajā specifikācijā norādītajām definīcijām un kvalifikācijas kritērijiem.

2.2.   Neiekļautie ražojumi

| 2.2.1. | Ražojumi, uz kuriem attiecas citas ENERGY STAR ražojumu specifikācijas, nevar saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju. Pašlaik spēkā esošo specifikāciju saraksts atrodams tīmekļa vietnē www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Ražojumi, uz kuriem attiecas citas ENERGY STAR ražojumu specifikācijas, nevar saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju. Pašlaik spēkā esošo specifikāciju saraksts atrodams tīmekļa vietnē www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju nevar saņemt šādi ražojumi:






  a) | ražojumi, kuru ekrāna redzamās daļas izmērs pa diagonāli ir lielāks par 61 collu; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju nevar saņemt šādi ražojumi:

a)

ražojumi, kuru ekrāna redzamās daļas izmērs pa diagonāli ir lielāks par 61 collu;

| b) | ražojumi ar integrētu televīzijas uztvērēju; |
| --- | --- |

b)

ražojumi ar integrētu televīzijas uztvērēju;

| c) | ražojumi, kurus laiž tirgū un tirgo kā televizorus, tostarp ražojumi ar datora ievades pieslēgvietu (piemēram, VGA), ko laiž tirgū un tirgo pirmām kārtām kā televizorus; |
| --- | --- |

c)

ražojumi, kurus laiž tirgū un tirgo kā televizorus, tostarp ražojumi ar datora ievades pieslēgvietu (piemēram, VGA), ko laiž tirgū un tirgo pirmām kārtām kā televizorus;

| d) | ražojumi, kas ir komplektējami televizori. Komplektējams televizors ir ražojums, kas sastāv no diviem vai vairākiem atsevišķiem blokiem (piemēram, displejierīces un uztvērēja) un ko laiž tirgū un tirgo kā televizoru ar vienu modeļa vai sistēmas apzīmējumu. Komplektējamam televizoram var būt vairāki barošanas vadi; |
| --- | --- |

d)

ražojumi, kas ir komplektējami televizori. Komplektējams televizors ir ražojums, kas sastāv no diviem vai vairākiem atsevišķiem blokiem (piemēram, displejierīces un uztvērēja) un ko laiž tirgū un tirgo kā televizoru ar vienu modeļa vai sistēmas apzīmējumu. Komplektējamam televizoram var būt vairāki barošanas vadi;

| e) | dubultfunkcionāli televizori / datora monitori, kurus kā tādus laiž tirgū un tirgo; |
| --- | --- |

e)

dubultfunkcionāli televizori / datora monitori, kurus kā tādus laiž tirgū un tirgo;

| f) | mobilas skaitļošanas un sakaru ierīces (piemēram, planšetdatori, ievadvirsmas datori, elektroniskie lasītāji, viedtālruņi); |
| --- | --- |

f)

mobilas skaitļošanas un sakaru ierīces (piemēram, planšetdatori, ievadvirsmas datori, elektroniskie lasītāji, viedtālruņi);

| g) | ražojumi, kam jāatbilst tādu medicīnisko ierīču specifikācijām, kuras nepieļauj barošanas pārvaldības funkcijas un/vai kurām nav miega režīma definīcijai atbilstoša barošanas režīma; kā arī |
| --- | --- |

g)

ražojumi, kam jāatbilst tādu medicīnisko ierīču specifikācijām, kuras nepieļauj barošanas pārvaldības funkcijas un/vai kurām nav miega režīma definīcijai atbilstoša barošanas režīma; kā arī

| h) | vienkāršotie klientdatori, ultravienkāršotie klientdatori vai nulles klientdatori. |
| --- | --- |

h)

vienkāršotie klientdatori, ultravienkāršotie klientdatori vai nulles klientdatori.

3.   Kvalifikācijas kritēriji

3.1.   Zīmīgie cipari un noapaļošana

| 3.1.1. | Visus aprēķinus izdara ar tieši izmērītām (nenoapaļotām) vērtībām. |
| --- | --- |

3.1.1.

Visus aprēķinus izdara ar tieši izmērītām (nenoapaļotām) vērtībām.

| 3.1.2. | Ja nav norādīts citādi, atbilstību specifikācijas prasībām novērtē, izmantojot tieši izmērītas vai aprēķinātas vērtības bez noapaļošanas. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ja nav norādīts citādi, atbilstību specifikācijas prasībām novērtē, izmantojot tieši izmērītas vai aprēķinātas vērtības bez noapaļošanas.

| 3.1.3. | Tieši izmērītās vai aprēķinātās vērtības, ko ziņošanas nolūkā nosūta caur ENERGY STAR vietni, noapaļo līdz tuvākajam zīmīgajam ciparam, kā norādīts attiecīgajās specifikācijas prasībās. |
| --- | --- |

3.1.3.

Tieši izmērītās vai aprēķinātās vērtības, ko ziņošanas nolūkā nosūta caur ENERGY STAR vietni, noapaļo līdz tuvākajam zīmīgajam ciparam, kā norādīts attiecīgajās specifikācijas prasībās.

3.2.   Vispārīgas prasības

| 3.2.1. | Ārējas barošanas avots: ja ražojumu piegādā ar ārēju barošanas avotu, avots atbilst V līmeņa prasībām saskaņā ar Starptautisko efektivitātes atzīmju protokolu un tam ir V līmeņa atzīme. Papildu informācija par atzīmju protokolu pieejama tīmekļa vietnē www.energystar.gov/powersupplies.
  Ārēji barošanas avoti atbilst V līmeņa prasībām, kad tos testē ar viena sprieguma maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa un maiņstrāvas–maiņstrāvas tipa barošanas avotu energoefektivitātes aprēķināšanas testēšanas metodi (Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies), 2004. gada 11. augusts. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ārējas barošanas avots: ja ražojumu piegādā ar ārēju barošanas avotu, avots atbilst V līmeņa prasībām saskaņā ar Starptautisko efektivitātes atzīmju protokolu un tam ir V līmeņa atzīme. Papildu informācija par atzīmju protokolu pieejama tīmekļa vietnē www.energystar.gov/powersupplies.

Ārēji barošanas avoti atbilst V līmeņa prasībām, kad tos testē ar viena sprieguma maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa un maiņstrāvas–maiņstrāvas tipa barošanas avotu energoefektivitātes aprēķināšanas testēšanas metodi (Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies), 2004. gada 11. augusts.

| 3.2.2. | Barošanas pārvaldība






  a) | Ražojumiem ir vismaz viena pēc noklusējuma iespējota barošanas pārvaldības funkcija, lai no ieslēgta režīma automātiski pārietu miega režīmā, vai nu izmantojot pieslēgtu resursierīci, vai iekšēji (piemēram, pēc noklusējuma ir iespējota VESA displeja energopatēriņa vadības sistēma (VESA DPMS)). |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Barošanas pārvaldība

a)

Ražojumiem ir vismaz viena pēc noklusējuma iespējota barošanas pārvaldības funkcija, lai no ieslēgta režīma automātiski pārietu miega režīmā, vai nu izmantojot pieslēgtu resursierīci, vai iekšēji (piemēram, pēc noklusējuma ir iespējota VESA displeja energopatēriņa vadības sistēma (VESA DPMS)).

| b) | Ražojumiem, kas rada saturu attēlošanai no viena vai vairākiem iekšējiem avotiem, ir pēc noklusējuma iespējots sensors vai taimeris, lai automātiski iedarbinātu miega režīmu vai izslēgto režīmu. |
| --- | --- |

b)

Ražojumiem, kas rada saturu attēlošanai no viena vai vairākiem iekšējiem avotiem, ir pēc noklusējuma iespējots sensors vai taimeris, lai automātiski iedarbinātu miega režīmu vai izslēgto režīmu.

| c) | Ja ražojumam ir iekšējs noklusējuma aizkaves laiks, pēc kura ražojums no ieslēgta režīma pāriet miega režīmā vai izslēgtā režīmā, par šo aizkaves laiku ziņo. |
| --- | --- |

c)

Ja ražojumam ir iekšējs noklusējuma aizkaves laiks, pēc kura ražojums no ieslēgta režīma pāriet miega režīmā vai izslēgtā režīmā, par šo aizkaves laiku ziņo.

| d) | Datora monitori automātiski pāriet miega režīmā vai izslēgtā režīmā 15 minūšu laikā pēc tam, kad atslēgti no resursdatora. |
| --- | --- |

d)

Datora monitori automātiski pāriet miega režīmā vai izslēgtā režīmā 15 minūšu laikā pēc tam, kad atslēgti no resursdatora.

3.3.   Prasības ieslēgtā režīmā

| 3.3.1. | Jaudas patēriņš ieslēgtā režīmā (PON), kas izmērīts ar ENERGY STAR testēšanas metodi, nav lielāks par maksimālo jaudas patēriņu ieslēgtā režīmā (PON_MAX), kas aprēķināts un noapaļots saskaņā ar 1. tabulu.
  Ja ražojuma pikseļu blīvums (DP), kas aprēķināts 1. vienādojumā, ir lielāks par 20 000 pikseļiem uz kvadrātcollu, tad ekrāna izšķirtspēju (r), ko izmanto PON_MAX aprēķināšanai, nosaka 2. vienādojumā.

  1. vienādojums. Pikseļu blīvuma aprēķins



  kur:






  — | DP ir ražojuma pikseļu blīvums, kurš noapaļots līdz tuvākajam veselajam skaitlim, pikseļos uz kvadrātcollu, |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Jaudas patēriņš ieslēgtā režīmā (PON), kas izmērīts ar ENERGY STAR testēšanas metodi, nav lielāks par maksimālo jaudas patēriņu ieslēgtā režīmā (PON_MAX), kas aprēķināts un noapaļots saskaņā ar 1. tabulu.

Ja ražojuma pikseļu blīvums (DP), kas aprēķināts 1. vienādojumā, ir lielāks par 20 000 pikseļiem uz kvadrātcollu, tad ekrāna izšķirtspēju (r), ko izmanto PON_MAX aprēķināšanai, nosaka 2. vienādojumā.

1. vienādojums. Pikseļu blīvuma aprēķins

Formula

kur:

—

DP ir ražojuma pikseļu blīvums, kurš noapaļots līdz tuvākajam veselajam skaitlim, pikseļos uz kvadrātcollu,

| — | r ir ekrāna izšķirtspēja megapikseļos un |
| --- | --- |

—

r ir ekrāna izšķirtspēja megapikseļos un

| — | A ir redzamais ekrāna laukums kvadrātcollās. |
| --- | --- |

—

A ir redzamais ekrāna laukums kvadrātcollās.

2. vienādojums. Izšķirtspējas aprēķins, ja ražojuma pikseļu blīvums (DP) pārsniedz 20 000 pikseļu uz kvadrātcollu

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

kur:

| — | r1 un r2 ir ekrāna izšķirtspēja megapikseļos, kura jāizmanto, aprēķinot PON_MAX, |
| --- | --- |

—

r1 un r2 ir ekrāna izšķirtspēja megapikseļos, kura jāizmanto, aprēķinot PON_MAX,

| — | DP ir ražojuma pikseļu blīvums, kurš noapaļots līdz tuvākajam veselajam skaitlim, pikseļos uz kvadrātcollu un |
| --- | --- |

—

DP ir ražojuma pikseļu blīvums, kurš noapaļots līdz tuvākajam veselajam skaitlim, pikseļos uz kvadrātcollu un

| — | A ir redzamais ekrāna laukums kvadrātcollās. |
| --- | --- |

—

A ir redzamais ekrāna laukums kvadrātcollās.

1.   tabula

Aprēķins: maksimālais jaudas patēriņš ieslēgtā režīmā (PON_MAX)

| Ražojuma veids un
  ekrāna izmērs pa diagonāli d

  (collās) | PON_MAX,
  kur Dp ≤ 20 000 pikseļiem uz kvadrātcollu
  (vatos)

  kur:


  r = ekrāna izšķirtspēja megapikseļos


  A = redzamais ekrāna laukums kvadrātcollās


  Rezultātu noapaļo līdz tuvākajai vata desmitdaļai | PON_MAX,
  kur Dp 20 000 pikseļiem uz kvadrātcollu
  (vatos)

  kur:


  r = ekrāna izšķirtspēja megapikseļos


  A = redzamais ekrāna laukums kvadrātcollās


  Rezultātu noapaļo līdz tuvākajai vata desmitdaļai |
| --- | --- | --- |
| d < 12,0 | | |
| 12,0 ≤ d < 17,0 | | |
| 17,0 ≤ d < 23,0 | | |
| 23,0 ≤ d < 25,0 | | |
| 25,0 ≤ d ≤ 61,0 | | |
| 30,0 ≤ d ≤ 61,0

  (tikai ražojumiem, kas atbilst informatīvā displeja definīcijai) | | |

Ražojuma veids un

ekrāna izmērs pa diagonāli d

(collās)

PON_MAX,

kur Dp ≤ 20 000 pikseļiem uz kvadrātcollu

(vatos)

kur:

r = ekrāna izšķirtspēja megapikseļos

A = redzamais ekrāna laukums kvadrātcollās

Rezultātu noapaļo līdz tuvākajai vata desmitdaļai

PON_MAX,

kur Dp 20 000 pikseļiem uz kvadrātcollu

(vatos)

kur:

r = ekrāna izšķirtspēja megapikseļos

A = redzamais ekrāna laukums kvadrātcollās

Rezultātu noapaļo līdz tuvākajai vata desmitdaļai

d < 12,0

Formula

Formula

12,0 ≤ d < 17,0

Formula

Formula

17,0 ≤ d < 23,0

Formula

Formula

23,0 ≤ d < 25,0

Formula

Formula

25,0 ≤ d ≤ 61,0

Formula

Formula

30,0 ≤ d ≤ 61,0

(tikai ražojumiem, kas atbilst informatīvā displeja definīcijai)

Formula

Formula

| 3.3.2. | Ražojumiem, kas atbilst lielākas veiktspējas displeja definīcijai, jaudas pielaidi (PEP), kas aprēķināta 3. vienādojumā, pieskaita PON_MAX, ko aprēķina pēc 1. tabulas. Šajā gadījumā PON, ko mēra ar ENERGY STAR testēšanas metodi, nav lielāks par PON_MAX un PEP summu.

  3. vienādojums. Aprēķins: lielākas veiktspējas displeju jaudas pielaide ieslēgtā režīmā






  kur:






  — | PEP27′′ ir vatos izteikta jaudas pielaide ieslēgtā režīmā lielākas veiktspējas displejiem, kuru ekrāna izmērs pa diagonāli ir mazāks par 27 collām, |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Ražojumiem, kas atbilst lielākas veiktspējas displeja definīcijai, jaudas pielaidi (PEP), kas aprēķināta 3. vienādojumā, pieskaita PON_MAX, ko aprēķina pēc 1. tabulas. Šajā gadījumā PON, ko mēra ar ENERGY STAR testēšanas metodi, nav lielāks par PON_MAX un PEP summu.

3. vienādojums. Aprēķins: lielākas veiktspējas displeju jaudas pielaide ieslēgtā režīmā

Formula

Formula

kur:

—

PEP27′′ ir vatos izteikta jaudas pielaide ieslēgtā režīmā lielākas veiktspējas displejiem, kuru ekrāna izmērs pa diagonāli ir mazāks par 27 collām,

| — | PEP≥ 27′′ ir vatos izteikta jaudas pielaide ieslēgtā režīmā lielākas veiktspējas displejiem, kuru ekrāna izmērs pa diagonāli nav mazāks par 27 collām, un |
| --- | --- |

—

PEP≥ 27′′ ir vatos izteikta jaudas pielaide ieslēgtā režīmā lielākas veiktspējas displejiem, kuru ekrāna izmērs pa diagonāli nav mazāks par 27 collām, un

| — | PON_MAX ir vatos izteikts maksimālais jaudas patēriņš ieslēgtā režīmā. |
| --- | --- |

—

PON_MAX ir vatos izteikts maksimālais jaudas patēriņš ieslēgtā režīmā.

| 3.3.3. | Ražojumiem ar automātisko spilgtuma vadību (ABC), kas iespējota pēc noklusējuma, 5. vienādojumā aprēķināto jaudas pielaidi (PABC) pieskaita pēc 1. tabulas aprēķinātajam PON_MAX, ja jaudas samazinājums ieslēgtā režīmā (RABC), kas aprēķināts 4. vienādojumā, nav mazāks par 20 %.






  a) | Ja RABC ir mazāks par 20 %, PABC netiek pieskaitīts PON_MAX. |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Ražojumiem ar automātisko spilgtuma vadību (ABC), kas iespējota pēc noklusējuma, 5. vienādojumā aprēķināto jaudas pielaidi (PABC) pieskaita pēc 1. tabulas aprēķinātajam PON_MAX, ja jaudas samazinājums ieslēgtā režīmā (RABC), kas aprēķināts 4. vienādojumā, nav mazāks par 20 %.

a)

Ja RABC ir mazāks par 20 %, PABC netiek pieskaitīts PON_MAX.

| b) | PON, ko mēra ar atspējotu ABC pēc ENERGY STAR testēšanas metodes, nav lielāks par PON_MAX. |
| --- | --- |

b)

PON, ko mēra ar atspējotu ABC pēc ENERGY STAR testēšanas metodes, nav lielāks par PON_MAX.

4. vienādojums. Aprēķins: jaudas samazinājums ieslēgtā režīmā ražojumiem, kam pēc noklusējuma iespējota automātiskā spilgtuma vadība

Formula

kur:

| — | RABC ir jaudas samazinājums procentos ieslēgtā režīmā, pateicoties ABC, |
| --- | --- |

—

RABC ir jaudas samazinājums procentos ieslēgtā režīmā, pateicoties ABC,

| — | P300 ir izmērītā jauda vatos ieslēgtā režīmā, testējot apkārtējā gaismā ar intensitāti 300 luksi, un |
| --- | --- |

—

P300 ir izmērītā jauda vatos ieslēgtā režīmā, testējot apkārtējā gaismā ar intensitāti 300 luksi, un

| — | P10 ir izmērītā jauda vatos ieslēgtā režīmā, testējot apkārtējā gaismā ar intensitāti 10 luksi. |
| --- | --- |

—

P10 ir izmērītā jauda vatos ieslēgtā režīmā, testējot apkārtējā gaismā ar intensitāti 10 luksi.

5. vienādojums. Aprēķins: jaudas pielaide ieslēgtā režīmā ražojumiem, kam pēc noklusējuma iespējota automātiskā spilgtuma vadība

Formula

kur:

| — | PABC ir vatos izteikta jaudas pielaide ieslēgtā režīmā un |
| --- | --- |

—

PABC ir vatos izteikta jaudas pielaide ieslēgtā režīmā un

| — | PON_MAX ir vatos izteikts maksimālais jaudas patēriņš ieslēgtā režīmā. |
| --- | --- |

—

PON_MAX ir vatos izteikts maksimālais jaudas patēriņš ieslēgtā režīmā.

| 3.3.4. | Ražojumiem, kas barošanu saņem no zema sprieguma līdzstrāvas avota, PON, kas aprēķināts 6. vienādojumā, nav lielāks par PON_MAX, kas aprēķināts pēc 1. tabulas.

  6. vienādojums. Aprēķins: jauda ieslēgtā režīmā ražojumiem, kas barošanu saņem no zema sprieguma līdzstrāvas avota



  kur:






  — | PON ir vatos izteikta aprēķinātā jauda ieslēgtā režīmā, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

Ražojumiem, kas barošanu saņem no zema sprieguma līdzstrāvas avota, PON, kas aprēķināts 6. vienādojumā, nav lielāks par PON_MAX, kas aprēķināts pēc 1. tabulas.

6. vienādojums. Aprēķins: jauda ieslēgtā režīmā ražojumiem, kas barošanu saņem no zema sprieguma līdzstrāvas avota

Formula

kur:

—

PON ir vatos izteikta aprēķinātā jauda ieslēgtā režīmā,

| — | PL ir maiņstrāvas jaudas patēriņš vatos no zema sprieguma līdzstrāvas avota, kura patērētājs ir testējamā iekārta (UUT), un |
| --- | --- |

—

PL ir maiņstrāvas jaudas patēriņš vatos no zema sprieguma līdzstrāvas avota, kura patērētājs ir testējamā iekārta (UUT), un

| — | PS ir vatos izteikts marginālais zudums maiņstrāvas barošanas avotā. |
| --- | --- |

—

PS ir vatos izteikts marginālais zudums maiņstrāvas barošanas avotā.

3.4.   Prasības miega režīmam

| 3.4.1. | Izmērītais miega režīma jaudas patēriņš (PSLEEP) ražojumiem, kam nav nevienas no 3. vai 4. tabulā minētajām datu vai tīkla funkcijām, nav lielāks par maksimālo jaudas patēriņu miega režīmā (PSLEEP_MAX), kā norādīts 2. tabulā.

  2.   tabula


  Maksimālais jaudas patēriņš miega režīmā (PSLEEP_MAX)

  PSLEEP_MAX

  (vatos)
  0,5 |
| --- | --- |

3.4.1.

Izmērītais miega režīma jaudas patēriņš (PSLEEP) ražojumiem, kam nav nevienas no 3. vai 4. tabulā minētajām datu vai tīkla funkcijām, nav lielāks par maksimālo jaudas patēriņu miega režīmā (PSLEEP_MAX), kā norādīts 2. tabulā.

2.   tabula

Maksimālais jaudas patēriņš miega režīmā (PSLEEP_MAX)

PSLEEP_MAX

(vatos)

0,5

| 3.4.2. | Izmērītais miega režīma jaudas patēriņš (PSLEEP) ražojumiem ar vienu vai vairākām 3. vai 4. tabulā minētajām datu vai tīkla funkcijām, nav lielāks par maksimālo datu/tīkla jaudas patēriņu miega režīmā (PSLEEP_AP), kas aprēķināts 7. vienādojumā.

  7. vienādojums. Aprēķins: maksimālais datu/tīkla jaudas patēriņš miega režīmā



  kur:






  — | PSLEEP_AP ir vatos izteikts maksimālais jaudas patēriņš miega režīmā ražojumiem, kuri testēti ar papildu funkcijām, kas patērē jaudu, |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Izmērītais miega režīma jaudas patēriņš (PSLEEP) ražojumiem ar vienu vai vairākām 3. vai 4. tabulā minētajām datu vai tīkla funkcijām, nav lielāks par maksimālo datu/tīkla jaudas patēriņu miega režīmā (PSLEEP_AP), kas aprēķināts 7. vienādojumā.

7. vienādojums. Aprēķins: maksimālais datu/tīkla jaudas patēriņš miega režīmā

Formula

kur:

—

PSLEEP_AP ir vatos izteikts maksimālais jaudas patēriņš miega režīmā ražojumiem, kuri testēti ar papildu funkcijām, kas patērē jaudu,

| — | PSLEEP_MAX ir vatos izteikts maksimālais jaudas patēriņš miega režīmā, kā norādīts 2. tabulā, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX ir vatos izteikts maksimālais jaudas patēriņš miega režīmā, kā norādīts 2. tabulā,

| — | PDN ir vatos izteikta jaudas pielaide, kā norādīts 3. tabulā, datu vai tīkla funkcijai, kura pieslēgta miega režīma testēšanas laikā, un |
| --- | --- |

—

PDN ir vatos izteikta jaudas pielaide, kā norādīts 3. tabulā, datu vai tīkla funkcijai, kura pieslēgta miega režīma testēšanas laikā, un

| — | PADD ir vatos izteikta jaudas pielaide, kā norādīts 4. tabulā, pēc noklusējuma iestatītām papildu funkcijām, kuras darbojas miega režīma testēšanas laikā. |
| --- | --- |

—

PADD ir vatos izteikta jaudas pielaide, kā norādīts 4. tabulā, pēc noklusējuma iestatītām papildu funkcijām, kuras darbojas miega režīma testēšanas laikā.

3.   tabula

Jaudas pielaides miega režīmā datu vai tīkla funkcijām

| Funkcija | Iekļautie tipi | PDN

  (vatos) |
| --- | --- | --- |
| | USB 1.x | 0,1 |
| USB 2.x | 0,5 |
| USB 3.x, DisplayPort (nevideo pieslēgums), Thunderbolt | 0,7 |
| Tīkls | Fast Ethernet | 0,2 |
| Gigabit Ethernet | 1,0 |
| Wi-Fi | 2,0 |

Funkcija

Iekļautie tipi

PDN

(vatos)

USB 1.x

0,1

USB 2.x

0,5

USB 3.x, DisplayPort (nevideo pieslēgums), Thunderbolt

0,7

Tīkls

Fast Ethernet

0,2

Gigabit Ethernet

1,0

Wi-Fi

2,0

4.   tabula

Jaudas pielaides miega režīmā papildu funkcijām

| Funkcija | Iekļautie tipi | PADD

  (vatos) |
| --- | --- | --- |
| Sensors | Aizņemtības sensors | 0,5 |
| Atmiņa | Zibatmiņas kartes / viedkartes nolasītāji, ciparkameras saskarnes, PictBridge | 0,2 |

Funkcija

Iekļautie tipi

PADD

(vatos)

Sensors

Aizņemtības sensors

0,5

Atmiņa

Zibatmiņas kartes / viedkartes nolasītāji, ciparkameras saskarnes, PictBridge

0,2

1. piemērs. Digitālajam fotorāmim, kuram miega režīma testēšanas laikā pieslēgta un iespējota tikai viena tilta vai tīkla funkcija,
  Wi-Fi
  un kuram miega režīma testēšanas laikā nav pieslēgta neviena papildu funkcija, drīkst piemērot 2,0 W Wi-Fi papildu pielaidi, jo Formula, Formula.

2. piemērs. Ar
  USB 3.x un
  DisplayPort (nevideo pieslēgums) tilta funkciju aprīkota datora monitora testēšanas laikā pievienots un iespējots ir tikai USB 3.x. Pieņemot, ka miega režīma testēšanas laikā papildu funkcijas nav iespējotas, šim displejam drīkst piemērot 0,7 W USB 3.x papildu pielaidi, jo Formula, Formula.

3. piemērs. Testējot ar vienu tilta un vienu tīkla funkciju,
  USB 3.x un
  Wi-Fi
  aprīkotu datora monitoru, miega režīma testēšanas laikā abas funkcijas ir pieslēgtas un iespējotas. Pieņemot, ka miega režīma testēšanas laikā papildu funkcijas nav iespējotas, šim displejam drīkst piemērot 0,7 W USB 3.x papildu pielaidi un 2,0 W Wi-Fi papildu pielaidi, jo Formula, Formula.

| 3.4.3. | Ražojumiem, kam ir vairāki miega režīmi (piemēram, “miega režīms” un “dziļa miega režīms”), izmērītais miega režīma jaudas patēriņš (PSLEEP) nevienā miega režīmā nepārsniedz PSLEEP_MAX, ja ražojumam nav datu vai tīkla pieslēguma funkcijas, un PSLEEP_AP, ja ražojums ir testēts ar papildu energopatērējošām funkcijām, piemēram, datu tilta pieslēgumu vai tīkla pieslēgumu. Ja ražojumam ir vairāki miega režīmi, kurus var manuāli izvēlēties, vai ja ražojums var pāriet miega režīmā dažādos veidos (piemēram, ar tālvadību vai pārslēdzot resursdatoru miega režīmā), izmērīto miega režīma enerģijas patēriņu (PSLEEP) miega režīmā ar augstāko PSLEEP rādītāju, kas izmērīts atbilstoši 6.5. iedaļā minētajai testēšanas metodei, uzskata par PSLEEP, kuru norāda atbilstības noteikšanai. Ja ražojums dažādajos miega režīmos pāriet automātiski, tad visu miega režīmu vidējā PSLEEP vērtība, kas iegūta, piemērojot 6.5. iedaļā minēto testēšanas metodi, ir tā PSLEEP vērtība, kuru norāda atbilstības noteikšanai. |
| --- | --- |

3.4.3.

Ražojumiem, kam ir vairāki miega režīmi (piemēram, “miega režīms” un “dziļa miega režīms”), izmērītais miega režīma jaudas patēriņš (PSLEEP) nevienā miega režīmā nepārsniedz PSLEEP_MAX, ja ražojumam nav datu vai tīkla pieslēguma funkcijas, un PSLEEP_AP, ja ražojums ir testēts ar papildu energopatērējošām funkcijām, piemēram, datu tilta pieslēgumu vai tīkla pieslēgumu. Ja ražojumam ir vairāki miega režīmi, kurus var manuāli izvēlēties, vai ja ražojums var pāriet miega režīmā dažādos veidos (piemēram, ar tālvadību vai pārslēdzot resursdatoru miega režīmā), izmērīto miega režīma enerģijas patēriņu (PSLEEP) miega režīmā ar augstāko PSLEEP rādītāju, kas izmērīts atbilstoši 6.5. iedaļā minētajai testēšanas metodei, uzskata par PSLEEP, kuru norāda atbilstības noteikšanai. Ja ražojums dažādajos miega režīmos pāriet automātiski, tad visu miega režīmu vidējā PSLEEP vērtība, kas iegūta, piemērojot 6.5. iedaļā minēto testēšanas metodi, ir tā PSLEEP vērtība, kuru norāda atbilstības noteikšanai.

3.5.   Prasības izslēgšanas režīmā

Izmērītais jaudas patēriņš izslēgtā režīmā (POFF) nav lielāks par maksimālo jaudas patēriņu izslēgtā režīmā (POFF_MAX), kas norādīts 5. tabulā.

5.   tabula

Maksimālais jaudas patēriņš izslēgtā režīmā (POFF_MAX)

POFF_MAX

(vatos)

0,5

3.6.   Par visiem ražojumiem paziņo maksimālo deklarēto un maksimālo izmērīto spožumu; as-spožumu piegādes konfigurācijā paziņo par visiem ražojumiem, izņemot par tiem, kuriem pēc noklusējuma iestatīts ABC.

4.   Testēšanas prasības

4.1.   Testēšanas metodes

Attiecībā uz ražojumiem, kas laisti Eiropas Savienības tirgū, ražotājiem ir jāveic to modeļu testēšana un pašsertifikācija, kas atbilst Energy Star vadlīnijām. Lai noteiktu ražojuma atbilstību ENERGY STAR, izmanto turpmāk norādītās metodes.

| Ražojuma tips | Testēšanas metode |
| --- | --- |
| Visi ražojuma tipi un ekrāna izmēri | ENERGY STAR testēšanas metode monitora energopatēriņa noteikšanai, 6.0. versija – pārskatītā redakcija, 2013. gada janvāris |

Ražojuma tips

Testēšanas metode

Visi ražojuma tipi un ekrāna izmēri

ENERGY STAR testēšanas metode monitora energopatēriņa noteikšanai, 6.0. versija – pārskatītā redakcija, 2013. gada janvāris

4.2.   Testēšanai nepieciešamo vienību skaits

| 4.2.1. | Testēšanai izraugās vienu reprezentatīva modeļa (kā definēts 1. iedaļā) vienību. |
| --- | --- |

4.2.1.

Testēšanai izraugās vienu reprezentatīva modeļa (kā definēts 1. iedaļā) vienību.

| 4.2.2. | Lai noteiktu ražojumu saimes atbilstību, par reprezentatīvu modeli uzskata ražojuma konfigurāciju, kura katrā saimes ražojumu kategorijā ir ar vislielāko iespējamo enerģijas patēriņu (sliktākais scenārijs). |
| --- | --- |

4.2.2.

Lai noteiktu ražojumu saimes atbilstību, par reprezentatīvu modeli uzskata ražojuma konfigurāciju, kura katrā saimes ražojumu kategorijā ir ar vislielāko iespējamo enerģijas patēriņu (sliktākais scenārijs).

4.3.   Atbilstība starptautiskajā tirgū

Ražojumu atbilstību testē katrā attiecīgā pievadītā sprieguma/frekvences kombinācijā katram tirgum, kurā tos tirgos un reklamēs kā ENERGY STAR ražojumus.

5.   Lietotāja saskarne

Ražotājus mudina izstrādāt ražojumus saskaņā ar lietotāja saskarnes standartu IEEE P1621: lietotāju saskarnes elementu standarts to elektronisko ierīču energopatēriņa vadībai, kuras izmanto biroju/patērētāju vidē. Sīkāku informāciju skatīt tīmekļa vietnē http://eetd.LBL.gov/Controls. Ja ražotājs neievieš standartu IEEE P1621, ražotājam ir jāiesniedz VAA vai Eiropas Komisijai attiecīgs pamatojums.

6.   Spēkā stāšanās diena

| 6.1. | Diena, kad ražotāji drīkst sākt kvalificēt ražojumus kā ENERGY STAR ražojumus saskaņā ar šīs specifikācijas 6.0. versiju, tiks definēta kā nolīguma spēkā stāšanās diena. Lai ražojuma modelis saņemtu ENERGY STAR marķējumu, tam jāatbilst ENERGY STAR specifikācijai, kas ir spēkā modeļa ražošanas dienā. Ražošanas diena ir specifiska katrai vienībai, un tas ir datums (piemēram, mēnesis un gads), kad vienību uzskata par pilnīgi nokomplektētu. |
| --- | --- |

6.1.

Diena, kad ražotāji drīkst sākt kvalificēt ražojumus kā ENERGY STAR ražojumus saskaņā ar šīs specifikācijas 6.0. versiju, tiks definēta kā nolīguma spēkā stāšanās diena. Lai ražojuma modelis saņemtu ENERGY STAR marķējumu, tam jāatbilst ENERGY STAR specifikācijai, kas ir spēkā modeļa ražošanas dienā. Ražošanas diena ir specifiska katrai vienībai, un tas ir datums (piemēram, mēnesis un gads), kad vienību uzskata par pilnīgi nokomplektētu.

| 6.2. | Specifikācijas turpmākā pārskatīšana: VAA un Eiropas Komisijai ir tiesības grozīt šo specifikāciju, ja tehnoloģiju un/vai tirgus pārmaiņu ietekmē mazināsies tās lietderība attiecībā uz patērētājiem, ražošanas nozari vai vidi. Saskaņā ar pašreizējo stratēģiju specifikāciju pārskatīs, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Gadījumā, ja specifikāciju pārskata, lūdzam ņemt vērā, ka ENERGY STAR netiek automātiski piešķirts uz visu modeļa ražošanas laiku. |
| --- | --- |

6.2.

Specifikācijas turpmākā pārskatīšana: VAA un Eiropas Komisijai ir tiesības grozīt šo specifikāciju, ja tehnoloģiju un/vai tirgus pārmaiņu ietekmē mazināsies tās lietderība attiecībā uz patērētājiem, ražošanas nozari vai vidi. Saskaņā ar pašreizējo stratēģiju specifikāciju pārskatīs, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Gadījumā, ja specifikāciju pārskata, lūdzam ņemt vērā, ka ENERGY STAR netiek automātiski piešķirts uz visu modeļa ražošanas laiku.

7.   Apsvērumi par turpmāku pārskatīšanu

7.1.   Displeji, kuru ekrāna izmērs pa diagonāli ir lielāks par 61 collu

Ir zināms, ka interaktīvi displeji, kuru ekrāna izmērs pa diagonāli ir lielāks par 60 collām, tirgū ir pieejami un tiek izmantoti komerciāliem un izglītojošiem mērķiem. Ir lietderīgi gūt labāku izpratni par šo ražojumu enerģijas patēriņu, tos testējot pēc displeju testēšanas metodes, un, pirms specifikācija tiks nākamreiz pārskatīta, kā arī pārskatīšanas laikā VAA un Eiropas Komisija sadarbosies ar ieinteresētajām personām, lai iegūtu informāciju. VAA un Eiropas Komisiju būtībā interesē vērtējums, vai, nākamreiz pārskatot specifikāciju, tajā nevarētu aptverto ražojumu klāstā iekļaut arī ražojumus, kuru ekrāna izmērs pa diagonāli ir lielāks par 61 collu.

7.2.   Skārienekrāna funkcija

VAA un Eiropas Komisija ir apņēmušās turpināt izstrādāt kritērijus displejiem ar jaunām funkcijām, un ir paredzams, ka displeji ar skārienekrāna funkciju, uz kuriem attiecas šī specifikācija, tirgū kļūs aizvien izplatītāki, jo īpaši informatīvo displeju vidū. Nākotnē VAA, DOE un Eiropas Komisija kopā ar ieinteresētajām personām izpētīs, vai skārienekrāna funkcija ietekmē jaudas patēriņu ieslēgtā režīmā, lai noteiktu, kādā mērā nākamās specifikācijas izstrādes procesā jāpievēršas skārienekrāna funkcijai.

II.   NEPĀRTRAUKTĀS BAROŠANAS AVOTU SPECIFIKĀCIJAS

1.   Definīcijas

Ja nav norādīts citādi, visi šajā dokumentā lietotie termini atbilst Starptautiskās Elektrotehniskās komisijas (IEC) standartā IEC 62040-3 (1) iekļautajām definīcijām.

Šajā specifikācijā piemēro šādas definīcijas:

nepārtrauktās barošanas avots (UPS): no pārveidotājiem, pārslēgiem un enerģijas uzkrājējiem, piemēram, akumulatoriem, sastāvoša ierīce, kura nodrošina jaudas padeves nepārtrauktību galvenā barošanas avota atteices gadījumā (2).

| 1.1. | Enerģijas pārveidošanas mehānisms:






  a) | statiskais UPS: nepārtrauktās barošanas avots, kur izejas spriegumu nodrošina pusvadītāju jaudas elektronikas komponenti; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Enerģijas pārveidošanas mehānisms:

a)

statiskais UPS: nepārtrauktās barošanas avots, kur izejas spriegumu nodrošina pusvadītāju jaudas elektronikas komponenti;

| b) | rotācijas UPS: nepārtrauktās barošanas avots, kur izejas spriegumu nodrošina viena vai vairākas rotējošas elektriskās mašīnas:






  1) | rotācijas nepārtrauktās barošanas avots (RUPS) bez dīzeļdzinēja: rotācijas nepārtrauktās barošanas avots, kurā nav integrēta dīzeļdzinēja, kas piegādātu strāvu patērētājam galvenā barošanas avota atteices gadījumā; |
| --- | --- | --- |

b)

rotācijas UPS: nepārtrauktās barošanas avots, kur izejas spriegumu nodrošina viena vai vairākas rotējošas elektriskās mašīnas:

1)

rotācijas nepārtrauktās barošanas avots (RUPS) bez dīzeļdzinēja: rotācijas nepārtrauktās barošanas avots, kurā nav integrēta dīzeļdzinēja, kas piegādātu strāvu patērētājam galvenā barošanas avota atteices gadījumā;

| 2) | rotācijas nepārtrauktās barošanas avots ar dīzeļdzinēju (DRUPS): rotācijas UPS, kurā ir integrēts dīzeļdzinējs, ko var izmantot, lai piegādātu strāvu patērētājam galvenā barošanas avota atteices gadījumā; |
| --- | --- |

2)

rotācijas nepārtrauktās barošanas avots ar dīzeļdzinēju (DRUPS): rotācijas UPS, kurā ir integrēts dīzeļdzinējs, ko var izmantot, lai piegādātu strāvu patērētājam galvenā barošanas avota atteices gadījumā;

| c) | piegādātā jauda:






  1) | maiņstrāvas izejas nepārtrauktās barošanas avots: nepārtrauktās barošanas avots, kas piegādā jaudu ar nepārtrauktu elektriskā lādiņa plūsmu, kura periodiski maina virzienu; |
| --- | --- | --- |

c)

piegādātā jauda:

1)

maiņstrāvas izejas nepārtrauktās barošanas avots: nepārtrauktās barošanas avots, kas piegādā jaudu ar nepārtrauktu elektriskā lādiņa plūsmu, kura periodiski maina virzienu;

| 2) | līdzstrāvas izejas nepārtrauktās barošanas avots/taisngriezis: nepārtrauktās barošanas avots, kas piegādā jaudu ar nepārtrauktu elektriskā lādiņa plūsmu, kuras kustības virziens nemainās. Tas ietver gan atsevišķus taisngriežus līdzstrāvas lietojumiem, gan veselus līdzstrāvas izejas nepārtrauktās barošanas avota blokus vai sistēmas, kas sastāv no taisngrieža moduļiem, vadības ierīcēm un citiem komponentiem.

  Piezīme. Līdzstrāvas izejas nepārtrauktās barošanas avoti ir pazīstami arī ar nosaukumu “taisngrieži”. Šajā dokumentā izmantots termins “līdzstrāvas izejas UPS/taisngriezis”, jo “taisngriezis” var apzīmēt arī maiņstrāvas izejas UPS apakšsistēmu. |
| --- | --- |

2)

līdzstrāvas izejas nepārtrauktās barošanas avots/taisngriezis: nepārtrauktās barošanas avots, kas piegādā jaudu ar nepārtrauktu elektriskā lādiņa plūsmu, kuras kustības virziens nemainās. Tas ietver gan atsevišķus taisngriežus līdzstrāvas lietojumiem, gan veselus līdzstrāvas izejas nepārtrauktās barošanas avota blokus vai sistēmas, kas sastāv no taisngrieža moduļiem, vadības ierīcēm un citiem komponentiem.

Piezīme. Līdzstrāvas izejas nepārtrauktās barošanas avoti ir pazīstami arī ar nosaukumu “taisngrieži”. Šajā dokumentā izmantots termins “līdzstrāvas izejas UPS/taisngriezis”, jo “taisngriezis” var apzīmēt arī maiņstrāvas izejas UPS apakšsistēmu.

| 1.2. | Modulārs UPS: nepārtrauktās barošanas avots, kas sastāv no vienas vai vairākām atsevišķām UPS iekārtām, kurām ir viens vai vairāki kopēji korpusi un kopēja enerģijas uzkrāšanas sistēma un kuru izeja darbības normālrežīmā ir pieslēgta kopējai izejas kopnei, kas pilnīgi atrodas korpusā(-os). Atsevišķu UPS vienību kopējais skaits modulārā nepārtrauktās barošanas avotā ir “n + r”, kur “n” ir atsevišķu UPS vienību skaits, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu slodzes jaudu, bet “r” ir redundanto UPS iekārtu skaits. Modulāros UPS var izmantot, lai nodrošinātu redundanci, palielinātu jaudu vai pildītu abas minētās funkcijas. |
| --- | --- |

1.2.

Modulārs UPS: nepārtrauktās barošanas avots, kas sastāv no vienas vai vairākām atsevišķām UPS iekārtām, kurām ir viens vai vairāki kopēji korpusi un kopēja enerģijas uzkrāšanas sistēma un kuru izeja darbības normālrežīmā ir pieslēgta kopējai izejas kopnei, kas pilnīgi atrodas korpusā(-os). Atsevišķu UPS vienību kopējais skaits modulārā nepārtrauktās barošanas avotā ir “n + r”, kur “n” ir atsevišķu UPS vienību skaits, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu slodzes jaudu, bet “r” ir redundanto UPS iekārtu skaits. Modulāros UPS var izmantot, lai nodrošinātu redundanci, palielinātu jaudu vai pildītu abas minētās funkcijas.

| 1.3. | Redundance: papildu UPS vienības paralēlā nepārtrauktās barošanas avotā, lai uzlabotu strāvas padeves nepārtrauktību; iedalījums ir šāds:






  a) | N + 0: nepārtrauktās barošanas avots, kam nav pieļaujamas nekādas atteices, lai saglabātu darbības normālrežīmu. Nav redundances; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Redundance: papildu UPS vienības paralēlā nepārtrauktās barošanas avotā, lai uzlabotu strāvas padeves nepārtrauktību; iedalījums ir šāds:

a)

N + 0: nepārtrauktās barošanas avots, kam nav pieļaujamas nekādas atteices, lai saglabātu darbības normālrežīmu. Nav redundances;

| b) | N + 1: paralēls UPS, kam ir pieļaujama vienas UPS vienības vai vienas UPS vienību grupas atteice, lai saglabātu darbības normālrežīmu; |
| --- | --- |

b)

N + 1: paralēls UPS, kam ir pieļaujama vienas UPS vienības vai vienas UPS vienību grupas atteice, lai saglabātu darbības normālrežīmu;

| c) | 2N: paralēls UPS, kam ir pieļaujama puses UPS vienību atteice, lai saglabātu darbības normālrežīmu. |
| --- | --- |

c)

2N: paralēls UPS, kam ir pieļaujama puses UPS vienību atteice, lai saglabātu darbības normālrežīmu.

| 1.4. | Nepārtrauktās barošanas avota darba režīmi:






  a) | normālrežīms: stabils darba režīms, kurā UPS darbojas, ja ir šādi nosacījumi:






  1) | nepārtrauktās barošanas avota ieejas barošanas maiņstrāva ir pieļaujamo pielaižu robežās; |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.

Nepārtrauktās barošanas avota darba režīmi:

a)

normālrežīms: stabils darba režīms, kurā UPS darbojas, ja ir šādi nosacījumi:

1)

nepārtrauktās barošanas avota ieejas barošanas maiņstrāva ir pieļaujamo pielaižu robežās;

| 2) | enerģijas uzkrāšanas sistēma ir uzlādēta vai tiek uzlādēta; |
| --- | --- |

2)

enerģijas uzkrāšanas sistēma ir uzlādēta vai tiek uzlādēta;

| 3) | slodze ir UPS norādītajās robežās; |
| --- | --- |

3)

slodze ir UPS norādītajās robežās;

| 4) | apeja ir pieejama un ir norādīto pielaižu robežās (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

4)

apeja ir pieejama un ir norādīto pielaižu robežās (attiecīgā gadījumā);

| b) | uzkrātās enerģijas režīms: stabils darba režīms, kurā UPS darbojas, ja ir šādi nosacījumi:






  1) | maiņstrāvas barošana ir atslēgta vai nav pieļaujamo pielaižu robežās; |
| --- | --- | --- |

b)

uzkrātās enerģijas režīms: stabils darba režīms, kurā UPS darbojas, ja ir šādi nosacījumi:

1)

maiņstrāvas barošana ir atslēgta vai nav pieļaujamo pielaižu robežās;

| 2) | visu jaudu ņem no enerģijas uzkrāšanas sistēmas vai – DRUPS gadījumā – no integrētā dīzeļdzinēja, vai no abiem; |
| --- | --- |

2)

visu jaudu ņem no enerģijas uzkrāšanas sistēmas vai – DRUPS gadījumā – no integrētā dīzeļdzinēja, vai no abiem;

| 3) | slodze ir UPS norādītajās robežās; |
| --- | --- |

3)

slodze ir UPS norādītajās robežās;

| c) | apejas režīms: nepārtrauktās barošanas avota darba režīms, kad slodzes strāva tiek padota tikai caur apejas bloku. |
| --- | --- |

c)

apejas režīms: nepārtrauktās barošanas avota darba režīms, kad slodzes strāva tiek padota tikai caur apejas bloku.

| 1.5. | Nepārtrauktās barošanas avota ieejas atkarības parametri:






  a) | no sprieguma un frekvences atkarīgs (VFD) – spēj pasargāt patērētāju no elektroenerģijas padeves pārtrauces (3); |
| --- | --- | --- |

1.5.

Nepārtrauktās barošanas avota ieejas atkarības parametri:

a)

no sprieguma un frekvences atkarīgs (VFD) – spēj pasargāt patērētāju no elektroenerģijas padeves pārtrauces (3);

| b) | no sprieguma neatkarīgs (VI) – spēj pasargāt patērētāju tāpat kā VFD, kā arī no:






  1) | pastāvīgi pazemināta sprieguma ieejā; |
| --- | --- | --- |

b)

no sprieguma neatkarīgs (VI) – spēj pasargāt patērētāju tāpat kā VFD, kā arī no:

1)

pastāvīgi pazemināta sprieguma ieejā;

| 2) | pastāvīgi palielināta sprieguma ieejā (4); |
| --- | --- |

2)

pastāvīgi palielināta sprieguma ieejā (4);

| c) | no sprieguma un frekvences neatkarīgs (VFI): neatkarīgs no sprieguma un frekvences variācijām un spēj pasargāt patērētāju no šādu variāciju negatīvas ietekmes, tajā pašā laikā netērējot uzkrāto enerģiju. |
| --- | --- |

c)

no sprieguma un frekvences neatkarīgs (VFI): neatkarīgs no sprieguma un frekvences variācijām un spēj pasargāt patērētāju no šādu variāciju negatīvas ietekmes, tajā pašā laikā netērējot uzkrāto enerģiju.

| 1.6. | Viens normālrežīma UPS: nepārtrauktās barošanas avots, kas funkcionē normālrežīmā tikai viena ieejas atkarības parametru kopuma robežās. Piemēram, UPS funkcionē tikai kā VFI. |
| --- | --- |

1.6.

Viens normālrežīma UPS: nepārtrauktās barošanas avots, kas funkcionē normālrežīmā tikai viena ieejas atkarības parametru kopuma robežās. Piemēram, UPS funkcionē tikai kā VFI.

| 1.7. | Vairāku normālrežīmu UPS: nepārtrauktās barošanas avots, kas funkcionē normālrežīmā vairāku ieejas atkarības parametru kopumu robežās. Piemēram, UPS funkcionē kā VFI vai VFD. |
| --- | --- |

1.7.

Vairāku normālrežīmu UPS: nepārtrauktās barošanas avots, kas funkcionē normālrežīmā vairāku ieejas atkarības parametru kopumu robežās. Piemēram, UPS funkcionē kā VFI vai VFD.

| 1.8. | Apeja: alternatīvs strāvas ceļš uz maiņstrāvas pārveidotāju:






  a) | apkopes apeja: alternatīvs strāvas ceļš, lai nodrošinātu strāvas padeves nepārtrauktību apkopes laikā; |
| --- | --- | --- |

1.8.

Apeja: alternatīvs strāvas ceļš uz maiņstrāvas pārveidotāju:

a)

apkopes apeja: alternatīvs strāvas ceļš, lai nodrošinātu strāvas padeves nepārtrauktību apkopes laikā;

| b) | automātiska apeja: alternatīvs strāvas (primārās vai rezerves) ceļš uz netiešu maiņstrāvas pārveidotāju:






  1) | mehāniska apeja: vadība ar slēdzi, kam ir mehāniski atdalāmi kontakti; |
| --- | --- | --- |

b)

automātiska apeja: alternatīvs strāvas (primārās vai rezerves) ceļš uz netiešu maiņstrāvas pārveidotāju:

1)

mehāniska apeja: vadība ar slēdzi, kam ir mehāniski atdalāmi kontakti;

| 2) | statiskā apeja (elektroniska apeja): vadība ar elektronisku jaudas slēdzi, piemēram, tranzistoru, tiristoru, sinistoru (triaku) vai citu pusvadītāju ierīci vai ierīcēm; |
| --- | --- |

2)

statiskā apeja (elektroniska apeja): vadība ar elektronisku jaudas slēdzi, piemēram, tranzistoru, tiristoru, sinistoru (triaku) vai citu pusvadītāju ierīci vai ierīcēm;

| 3) | hibrīdapeja: vadība ar slēdzi, kam ir mehāniski atdalāmi kontakti kombinācijā vismaz ar vienu vadāmu elektronisku vārsta ierīci. |
| --- | --- |

3)

hibrīdapeja: vadība ar slēdzi, kam ir mehāniski atdalāmi kontakti kombinācijā vismaz ar vienu vadāmu elektronisku vārsta ierīci.

| 1.9. | References testa slodze: slodze vai apstākļi, kuros UPS piegādā aktīvo jaudu (W), kādai UPS ir paredzēts (5). |
| --- | --- |

1.9.

References testa slodze: slodze vai apstākļi, kuros UPS piegādā aktīvo jaudu (W), kādai UPS ir paredzēts (5).

| 1.10. | Testējamā iekārta (UUT): testējamais UPS tādā konfigurācijā, kādā tas tiks piegādāts patērētājam, tostarp visi piederumi (piemēram, filtri vai transformatori), kas nepieciešami, lai izpildītu testēšanas nosacījumus, kuri norādīti ENERGY STAR testēšanas metodes apraksta 3. iedaļā. |
| --- | --- |

1.10.

Testējamā iekārta (UUT): testējamais UPS tādā konfigurācijā, kādā tas tiks piegādāts patērētājam, tostarp visi piederumi (piemēram, filtri vai transformatori), kas nepieciešami, lai izpildītu testēšanas nosacījumus, kuri norādīti ENERGY STAR testēšanas metodes apraksta 3. iedaļā.

| 1.11. | Jaudas koeficients: aktīvās jaudas P absolūtās vērtības attiecība pret šķietamo jaudu S. |
| --- | --- |

1.11.

Jaudas koeficients: aktīvās jaudas P absolūtās vērtības attiecība pret šķietamo jaudu S.

| 1.12. | Ražojumu saime: ražojuma modeļu grupa, ko 1) izgatavojis viens ražotājs, 2) uz ko attiecas tie paši ENERGY STAR kvalifikācijas kritēriji un 3) kam ir tāda pati pamatkonstrukcija. Attiecībā uz nepārtrauktās barošanas avotiem pieņemamās variācijas ražojumu saimē ir šādas:






  a) | uzstādīto moduļu skaits; |
| --- | --- | --- |

1.12.

Ražojumu saime: ražojuma modeļu grupa, ko 1) izgatavojis viens ražotājs, 2) uz ko attiecas tie paši ENERGY STAR kvalifikācijas kritēriji un 3) kam ir tāda pati pamatkonstrukcija. Attiecībā uz nepārtrauktās barošanas avotiem pieņemamās variācijas ražojumu saimē ir šādas:

a)

uzstādīto moduļu skaits;

| b) | redundance; |
| --- | --- |

b)

redundance;

| c) | ievadfiltru un izvadfiltru tips un daudzums; |
| --- | --- |

c)

ievadfiltru un izvadfiltru tips un daudzums;

| d) | taisngrieža pulsāciju skaits (6); un |
| --- | --- |

d)

taisngrieža pulsāciju skaits (6); un

| e) | enerģijas uzkrāšanas sistēmas ietilpība. |
| --- | --- |

e)

enerģijas uzkrāšanas sistēmas ietilpība.

| 1.13. | Saīsinājumi:
  a)   A: ampērs;
  b)   ac: maiņstrāva;
  c)   dc: līdzstrāva;
  d)   
  DRUPS
  : rotācijas UPS ar dīzeļdzinēju;
  e)   
  RUPS
  : rotācijas UPS;
  f)   
  THD
  : kopējais strāvas harmoniku kropļojums;
  g)   
  UPS
  : nepārtrauktās barošanas avots;
  h)   
  UUT
  : testējamā iekārta;
  i)   V: volts;
  j)   
  VFD
  : no sprieguma un frekvences atkarīgs;
  k)   
  VFI
  : no sprieguma un frekvences neatkarīgs;
  l)   
  VI
  : no sprieguma neatkarīgs;
  m)   W: vats;
  n)   Wh: vatstunda. |
| --- | --- |

1.13.

Saīsinājumi:

a)   A: ampērs;

b)   ac: maiņstrāva;

c)   dc: līdzstrāva;

d)   
  DRUPS
  : rotācijas UPS ar dīzeļdzinēju;

e)   
  RUPS
  : rotācijas UPS;

f)   
  THD
  : kopējais strāvas harmoniku kropļojums;

g)   
  UPS
  : nepārtrauktās barošanas avots;

h)   
  UUT
  : testējamā iekārta;

i)   V: volts;

j)   
  VFD
  : no sprieguma un frekvences atkarīgs;

k)   
  VFI
  : no sprieguma un frekvences neatkarīgs;

l)   
  VI
  : no sprieguma neatkarīgs;

m)   W: vats;

n)   Wh: vatstunda.

2.   Darbības joma

2.1.   Ražojumi, kas atbilst šeit izklāstītajai nepārtrauktās barošanas avota (UPS) definīcijai, ieskaitot statiskos un rotācijas UPS un maiņstrāvas izejas UPS un līdzstrāvas izejas UPS/taisngriežus, ir tiesīgi saņemt ENERGY STAR marķējumu, izņemot 2.3. iedaļā minētos ražojumus.

2.2.   Ražojumi, kas var saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju, ir:

| a) | patēriņa UPS, kas paredzēti, lai pasargātu galddatorus un attiecīgās perifērās ierīces un/vai izklaides ierīces, piemēram, televizorus, televizora pierīces, ciparvideo ierakstītājus, Blu-ray un DVD atskaņotājus; |
| --- | --- |

a)

patēriņa UPS, kas paredzēti, lai pasargātu galddatorus un attiecīgās perifērās ierīces un/vai izklaides ierīces, piemēram, televizorus, televizora pierīces, ciparvideo ierakstītājus, Blu-ray un DVD atskaņotājus;

| b) | komerciālie UPS, kas paredzēti, lai pasargātu nelielu uzņēmumu un filiāļu informācijas un sakaru tehnoloģiju ierīces, piemēram, serverus, tīkla pārslēdzējus un maršrutētājus, nelielas atmiņas iekārtas; |
| --- | --- |

b)

komerciālie UPS, kas paredzēti, lai pasargātu nelielu uzņēmumu un filiāļu informācijas un sakaru tehnoloģiju ierīces, piemēram, serverus, tīkla pārslēdzējus un maršrutētājus, nelielas atmiņas iekārtas;

| c) | datu centru UPS, kas paredzēti, lai pasargātu lielas informācijas un sakaru tehnoloģiju iekārtas, piemēram, uzņēmumu serverus, tīkla iekārtas, lielas atmiņas iekārtas; kā arī |
| --- | --- |

c)

datu centru UPS, kas paredzēti, lai pasargātu lielas informācijas un sakaru tehnoloģiju iekārtas, piemēram, uzņēmumu serverus, tīkla iekārtas, lielas atmiņas iekārtas; kā arī

| d) | telekomunikāciju līdzstrāvas izejas UPS/taisngrieži, kas paredzēti, lai pasargātu telekomunikāciju sistēmas, kuras atrodas centrālajā birojā vai attālinātā vietā, kur darbojas bezvadu/šūnu tīkls. |
| --- | --- |

d)

telekomunikāciju līdzstrāvas izejas UPS/taisngrieži, kas paredzēti, lai pasargātu telekomunikāciju sistēmas, kuras atrodas centrālajā birojā vai attālinātā vietā, kur darbojas bezvadu/šūnu tīkls.

2.3.   Neiekļautie ražojumi

| 2.3.1. | Ražojumi, uz kuriem attiecas citas ENERGY STAR ražojumu specifikācijas, nevar saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju. Pašlaik spēkā esošo specifikāciju saraksts atrodams tīmekļa vietnē www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.3.1.

Ražojumi, uz kuriem attiecas citas ENERGY STAR ražojumu specifikācijas, nevar saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju. Pašlaik spēkā esošo specifikāciju saraksts atrodams tīmekļa vietnē www.eu-energystar.org.

| 2.3.2. | Marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju nevar saņemt šādi ražojumi:






  a) | ražojumi, kas ir datora vai cita galapatērētāja neatņemama daļa (piemēram, ar baterijām papildināts iekšējais akumulators vai rezerves baterijas modemiem, drošības sistēmām u. tml.); |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju nevar saņemt šādi ražojumi:

a)

ražojumi, kas ir datora vai cita galapatērētāja neatņemama daļa (piemēram, ar baterijām papildināts iekšējais akumulators vai rezerves baterijas modemiem, drošības sistēmām u. tml.);

| b) | rūpnieciskie UPS, kas īpaši konstruēti, lai pasargātu kritiski svarīgus vadības, ražošanas vai izgatavošanas procesus vai operācijas; |
| --- | --- |

b)

rūpnieciskie UPS, kas īpaši konstruēti, lai pasargātu kritiski svarīgus vadības, ražošanas vai izgatavošanas procesus vai operācijas;

| c) | apgādes sistēmu UPS, kas paredzēti izmantošanai elektropārvades un elektrosadales sistēmās (piemēram, elektrotīkla apakšstacijas vai pilsētas rajona mēroga UPS); |
| --- | --- |

c)

apgādes sistēmu UPS, kas paredzēti izmantošanai elektropārvades un elektrosadales sistēmās (piemēram, elektrotīkla apakšstacijas vai pilsētas rajona mēroga UPS);

| d) | kabeļtelevīzijas UPS, kas paredzēti, lai darbinātu kabeļsignāla sadales sistēmu ārpus ražotnes un ir tieši vai netieši pieslēgti pašam kabelim. “Kabelis” var būt koaksiālais kabelis (metāla vads), optiskās šķiedras kabelis vai bezvadu savienojums (piemēram, Wi-Fi); |
| --- | --- |

d)

kabeļtelevīzijas UPS, kas paredzēti, lai darbinātu kabeļsignāla sadales sistēmu ārpus ražotnes un ir tieši vai netieši pieslēgti pašam kabelim. “Kabelis” var būt koaksiālais kabelis (metāla vads), optiskās šķiedras kabelis vai bezvadu savienojums (piemēram, Wi-Fi);

| e) | nepārtrauktās barošanas avoti, kas paredzēti, lai atbilstu specifiskiem UL drošības standartiem ar drošību saistītos lietojumos (piemēram, avārijas apgaismojums, operācijas vai izejas, vai medicīniskās diagnostikas aprīkojums); kā arī |
| --- | --- |

e)

nepārtrauktās barošanas avoti, kas paredzēti, lai atbilstu specifiskiem UL drošības standartiem ar drošību saistītos lietojumos (piemēram, avārijas apgaismojums, operācijas vai izejas, vai medicīniskās diagnostikas aprīkojums); kā arī

| f) | nepārtrauktās barošanas avoti, kas paredzēti mobiliem lietojumiem un lietojumiem uz kuģa, jūrā vai gaisā. |
| --- | --- |

f)

nepārtrauktās barošanas avoti, kas paredzēti mobiliem lietojumiem un lietojumiem uz kuģa, jūrā vai gaisā.

3.   Kvalifikācijas kritēriji

3.1.   Zīmīgie cipari un noapaļošana

| 3.1.1. | Visus aprēķinus izdara ar tieši izmērītām (nenoapaļotām) vērtībām. |
| --- | --- |

3.1.1.

Visus aprēķinus izdara ar tieši izmērītām (nenoapaļotām) vērtībām.

| 3.1.2. | Ja vien nav norādīts citādi, atbilstību specifikācijas prasībām izvērtē, izmantojot tieši izmērītas vai aprēķinātas vērtības bez noapaļošanas. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ja vien nav norādīts citādi, atbilstību specifikācijas prasībām izvērtē, izmantojot tieši izmērītas vai aprēķinātas vērtības bez noapaļošanas.

| 3.1.3. | Tieši izmērītās vai aprēķinātās vērtības, ko ziņošanas nolūkā nosūta caur ENERGY STAR vietni, noapaļo līdz tuvākajam zīmīgajam ciparam, kā norādīts attiecīgajās specifikācijas prasībās. |
| --- | --- |

3.1.3.

Tieši izmērītās vai aprēķinātās vērtības, ko ziņošanas nolūkā nosūta caur ENERGY STAR vietni, noapaļo līdz tuvākajam zīmīgajam ciparam, kā norādīts attiecīgajās specifikācijas prasībās.

3.2.   Energoefektivitātes prasības maiņstrāvas izejas nepārtrauktās barošanas avotiem

| 3.2.1. | Viens normālrežīma UPS: vidējā slodzei pielāgota efektivitāte (EffAVG), ko aprēķina 1. vienādojumā, nav mazāka par minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), ko nosaka pēc 2. tabulas, attiecībā uz norādīto nominālo izejas jaudu un atkarību no ieejas strāvas parametriem, izņemot turpmāk norādīto:
  ražojumiem, kuru nominālā izejas jauda ir lielāka par 10 000 W un kuriem ir komunikācijas un uzskaites funkcijas, kā norādīts 3.6. iedaļā, vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte (EffAVG), ko aprēķina 1. vienādojumā, nav mazāka par minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), ko nosaka pēc 3. tabulas, attiecībā uz norādīto atkarību no ieejas strāvas parametriem.

  1. vienādojums. Aprēķins: maiņstrāvas izejas UPS vidējā efektivitāte



  kur:






  — | EffAVG ir vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Viens normālrežīma UPS: vidējā slodzei pielāgota efektivitāte (EffAVG), ko aprēķina 1. vienādojumā, nav mazāka par minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), ko nosaka pēc 2. tabulas, attiecībā uz norādīto nominālo izejas jaudu un atkarību no ieejas strāvas parametriem, izņemot turpmāk norādīto:

ražojumiem, kuru nominālā izejas jauda ir lielāka par 10 000 W un kuriem ir komunikācijas un uzskaites funkcijas, kā norādīts 3.6. iedaļā, vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte (EffAVG), ko aprēķina 1. vienādojumā, nav mazāka par minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), ko nosaka pēc 3. tabulas, attiecībā uz norādīto atkarību no ieejas strāvas parametriem.

1. vienādojums. Aprēķins: maiņstrāvas izejas UPS vidējā efektivitāte

Formula

kur:

—

EffAVG ir vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte,

| — | tn % ir daļa no laika pie references testa slodzes vērtības n%, kā norādīts slodzes pieņēmumos 1. tabulā, un |
| --- | --- |

—

tn % ir daļa no laika pie references testa slodzes vērtības n%, kā norādīts slodzes pieņēmumos 1. tabulā, un

| — | Eff|n % ir efektivitāte pie konkrētās references testa slodzes vērtības n %, kā izmērīts ar ENERGY STAR testēšanas metodi. |
| --- | --- |

—

Eff|n % ir efektivitāte pie konkrētās references testa slodzes vērtības n %, kā izmērīts ar ENERGY STAR testēšanas metodi.

1.   tabula

Pieņēmumi maiņstrāvas izejas UPS slodzei, lai aprēķinātu vidējo efektivitāti

| Nominālā izejas jauda, P vatos (W) | Ieejas
  atkarības
  parametri | Daļa no laika pie noteiktās
  references testa slodzes vērtības,
  tn % |
| --- | --- | --- |
| 25 % | 50 % | 75 % | 100 % |
| P ≤ 1 500 W | VFD | 0,2 | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| VFD | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | VFD, VI vai VFI | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| P > 10 000 W | VFD, VI vai VFI | 0,25 | 0,5 | 0,25 | 0 |

Nominālā izejas jauda, P vatos (W)

Ieejas

atkarības

parametri

Daļa no laika pie noteiktās

references testa slodzes vērtības,

tn %

25 %

50 %

75 %

100 %

P ≤ 1 500 W

VFD

0,2

0,2

0,3

0,3

VFD

0

0,3

0,4

0,3

1 500 W < P ≤ 10 000 W

VFD, VI vai VFI

0

0,3

0,4

0,3

P > 10 000 W

VFD, VI vai VFI

0,25

0,5

0,25

0

2.   tabula

Maiņstrāvas izejas UPS minimālā nepieciešamā vidējā efektivitāte

| Minimālā nepieciešamā vidējā efektivitāte (EffAVG_MIN), kur:
  P ir nominālā izejas jauda vatos (W) un
  ln ir naturālais logaritms. |
| --- |
| Nominālā izejas jauda | Ieejas atkarības parametrs |
| VFD | VI | VFI |
| P ≤ 1 500 W | 0,967 | 0,0099 × ln(P) + 0,815 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | 0,970 | 0,967 |
| P > 10 000 W | 0,970 | 0,950 | 0,0099 × ln(P) + 0,805 |

Minimālā nepieciešamā vidējā efektivitāte (EffAVG_MIN), kur:

P ir nominālā izejas jauda vatos (W) un

ln ir naturālais logaritms.

Nominālā izejas jauda

Ieejas atkarības parametrs

VFD

VI

VFI

P ≤ 1 500 W

0,967

0,0099 × ln(P) + 0,815

1 500 W < P ≤ 10 000 W

0,970

0,967

P > 10 000 W

0,970

0,950

0,0099 × ln(P) + 0,805

3.   tabula

Maiņstrāvas izejas UPS minimālā nepieciešamā vidējā efektivitāte ražojumiem ar uzskaites un komunikācijas funkcijām

| Minimālā nepieciešamā vidējā efektivitāte (EffAVG_MIN), kur:
  P ir nominālā izejas jauda vatos (W) un
  ln ir naturālais logaritms. |
| --- |
| Nominālā izejas jauda | Ieejas atkarības parametrs |
| VFD | VI | VFI |
| P > 10 000 W | 0,960 | 0,940 | 0,0099 × In(P) + 0,795 |

Minimālā nepieciešamā vidējā efektivitāte (EffAVG_MIN), kur:

P ir nominālā izejas jauda vatos (W) un

ln ir naturālais logaritms.

Nominālā izejas jauda

Ieejas atkarības parametrs

VFD

VI

VFI

P > 10 000 W

0,960

0,940

0,0099 × In(P) + 0,795

| 3.2.2. | Vairāku normālrežīmu UPS, kas netiek piegādāti ar augstāko ieejas atkarības režīmu, kas iespējots pēc noklusējuma: ja vairāku normālrežīmu UPS netiek piegādāts ar augstāko ieejas atkarības režīmu, kas iespējots pēc noklusējuma, tā vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte (EffAVG), ko aprēķina 1. vienādojumā, nav mazāka par:






  a) | modeļiem, kuru izejas jauda nav lielāka par 10 000 W vai kuriem nav 3.6. iedaļā minēto komunikācijas un uzskaites funkciju, – minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), kas noteikta pēc 2. tabulas, UPS paredzētajai nominālajai izejas jaudai un zemākajam ieejas atkarības režīmam; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Vairāku normālrežīmu UPS, kas netiek piegādāti ar augstāko ieejas atkarības režīmu, kas iespējots pēc noklusējuma: ja vairāku normālrežīmu UPS netiek piegādāts ar augstāko ieejas atkarības režīmu, kas iespējots pēc noklusējuma, tā vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte (EffAVG), ko aprēķina 1. vienādojumā, nav mazāka par:

a)

modeļiem, kuru izejas jauda nav lielāka par 10 000 W vai kuriem nav 3.6. iedaļā minēto komunikācijas un uzskaites funkciju, – minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), kas noteikta pēc 2. tabulas, UPS paredzētajai nominālajai izejas jaudai un zemākajam ieejas atkarības režīmam;

| b) | modeļiem, kuru izejas jauda ir lielāka par 10 000 W un kuriem ir 3.6. iedaļā minētās komunikācijas un uzskaites funkcijas, – minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), kas noteikta pēc 3. tabulas, UPS paredzētajai nominālajai izejas jaudai un zemākajam ieejas atkarības režīmam. |
| --- | --- |

b)

modeļiem, kuru izejas jauda ir lielāka par 10 000 W un kuriem ir 3.6. iedaļā minētās komunikācijas un uzskaites funkcijas, – minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), kas noteikta pēc 3. tabulas, UPS paredzētajai nominālajai izejas jaudai un zemākajam ieejas atkarības režīmam.

| 3.2.3. | Vairāku normālrežīmu UPS, kas tiek piegādāti ar augstāko ieejas atkarības režīmu, kas iespējots pēc noklusējuma: ja vairāku normālrežīmu UPS tiek piegādāts ar augstāko ieejas atkarības režīmu, kas iespējots pēc noklusējuma, tā vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte (EffAVG), ko aprēķina 2. vienādojumā, nav mazāka par:






  a) | modeļiem, kuru izejas jauda nav lielāka par 10 000 W vai kuriem nav 3.6. iedaļā minēto komunikācijas un uzskaites funkciju, – minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), kas noteikta pēc 2. tabulas, UPS paredzētajai nominālajai izejas jaudai un zemākajam ieejas atkarības režīmam; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Vairāku normālrežīmu UPS, kas tiek piegādāti ar augstāko ieejas atkarības režīmu, kas iespējots pēc noklusējuma: ja vairāku normālrežīmu UPS tiek piegādāts ar augstāko ieejas atkarības režīmu, kas iespējots pēc noklusējuma, tā vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte (EffAVG), ko aprēķina 2. vienādojumā, nav mazāka par:

a)

modeļiem, kuru izejas jauda nav lielāka par 10 000 W vai kuriem nav 3.6. iedaļā minēto komunikācijas un uzskaites funkciju, – minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), kas noteikta pēc 2. tabulas, UPS paredzētajai nominālajai izejas jaudai un zemākajam ieejas atkarības režīmam;

| b) | modeļiem, kuru izejas jauda ir lielāka par 10 000 W un kuriem ir 3.6. iedaļā minētās komunikācijas un uzskaites funkcijas, – minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), kas noteikta pēc 3. tabulas, UPS paredzētajai nominālajai izejas jaudai un zemākajam ieejas atkarības režīmam. |
| --- | --- |

b)

modeļiem, kuru izejas jauda ir lielāka par 10 000 W un kuriem ir 3.6. iedaļā minētās komunikācijas un uzskaites funkcijas, – minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), kas noteikta pēc 3. tabulas, UPS paredzētajai nominālajai izejas jaudai un zemākajam ieejas atkarības režīmam.

2. vienādojums. Aprēķins: vairāku normālrežīmu maiņstrāvas izejas UPS vidējā efektivitāte

Formula

kur:

| — | EffAVG ir vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte, |
| --- | --- |

—

EffAVG ir vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte,

| — | Eff1 ir vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte zemākajā ieejas atkarības režīmā (t. i., VFI vai VI), kas aprēķināta 1. vienādojumā, un |
| --- | --- |

—

Eff1 ir vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte zemākajā ieejas atkarības režīmā (t. i., VFI vai VI), kas aprēķināta 1. vienādojumā, un

| — | Eff2 ir vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte augstākajā ieejas atkarības režīmā (t. i., VFD), kas aprēķināta 1. vienādojumā. |
| --- | --- |

—

Eff2 ir vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte augstākajā ieejas atkarības režīmā (t. i., VFD), kas aprēķināta 1. vienādojumā.

3.3.   Energoefektivitātes prasības līdzstrāvas izejas UPS/taisngriežiem

Vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte (EffAVG), kas aprēķināta 3. vienādojumā, nav mazāka par ar minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), kas noteikta pēc 4. tabulas. Šo prasību piemēro pilnīgām sistēmām un/vai atsevišķiem moduļiem. Ražotāji var kvalificēt gan vienus, gan otrus, ievērojot šādas prasības:

| a) | pilnīgas sistēmas, kas vienlaikus ir arī modulāras, kvalificē kā modulāru UPS ražojumu saimes, kur uzstādīts konkrēts moduļa modelis; |
| --- | --- |

a)

pilnīgas sistēmas, kas vienlaikus ir arī modulāras, kvalificē kā modulāru UPS ražojumu saimes, kur uzstādīts konkrēts moduļa modelis;

| b) | atsevišķu modeļu kvalificēšana neietekmē modulāru sistēmu kvalificēšanu, izņemot gadījumus, kad arī visas sistēmas tiek kvalificētas, kā norādīts iepriekš; |
| --- | --- |

b)

atsevišķu modeļu kvalificēšana neietekmē modulāru sistēmu kvalificēšanu, izņemot gadījumus, kad arī visas sistēmas tiek kvalificētas, kā norādīts iepriekš;

| c) | ražojumiem, kuru nominālā izejas jauda ir lielāka par 10 000 W un kuriem ir komunikācijas un uzskaites funkcijas, kā norādīts 3.6. iedaļā, vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte (EffAVG), ko aprēķina 3. vienādojumā, nav mazāka par minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), ko nosaka pēc 5. tabulas. |
| --- | --- |

c)

ražojumiem, kuru nominālā izejas jauda ir lielāka par 10 000 W un kuriem ir komunikācijas un uzskaites funkcijas, kā norādīts 3.6. iedaļā, vidējā slodzei pielāgotā efektivitāte (EffAVG), ko aprēķina 3. vienādojumā, nav mazāka par minimālo nepieciešamo vidējo efektivitāti (EffAVG_MIN), ko nosaka pēc 5. tabulas.

3. vienādojums. Aprēķins: visu līdzstrāvas izejas UPS vidējā efektivitāte

Formula

4.   tabula

Līdzstrāvas izejas UPS/taisngrieža minimālā nepieciešamā vidējā efektivitāte

Minimālā nepieciešamā vidējā

efektivitāte (EffAVG_MIN)

0,955

5.   tabula

Līdzstrāvas izejas UPS/taisngrieža minimālā nepieciešamā vidējā efektivitāte ražojumiem ar uzskaites un komunikācijas funkcijām

| Nominālā izejas
  jauda | Minimālā nepieciešamā vidējā
  efektivitāte (EffAVG_MIN) |
| --- | --- |
| P > 10 000 W | 0,945 |

Nominālā izejas

jauda

Minimālā nepieciešamā vidējā

efektivitāte (EffAVG_MIN)

P > 10 000 W

0,945

3.4.   Nepieciešamais jaudas koeficients

Izmērītais ieejas jaudas koeficients visiem maiņstrāvas izejas UPS pie 100 % references testēšanas slodzes nav mazāks par minimālo nepieciešamo jaudas koeficientu, kas norādīts 6. tabulā, visiem VFI un VI normālrežīmiem kvalifikācijas saņemšanai.

6.   tabula

Maiņstrāvas izejas UPS minimālais nepieciešamais ieejas jaudas koeficients

Minimālais nepieciešamais

jaudas koeficients

0,90

3.5.   Standarta prasības par informācijas paziņošanu

| 3.5.1. | Datus, kas nepieciešami standartizētai jaudas un veiktspējas datu lapai (PPDS), iesniedz VAA un/vai Eiropas Komisijai par katru modeli vai ražojumu saimi. |
| --- | --- |

3.5.1.

Datus, kas nepieciešami standartizētai jaudas un veiktspējas datu lapai (PPDS), iesniedz VAA un/vai Eiropas Komisijai par katru modeli vai ražojumu saimi.

| 3.5.2. | Sīkāka informācija par PPDS atrodama UPS veltītajā ENERGY STAR tīmekļa vietnē www.energystar.gov/products.

  PPDS sniedz šādu informāciju:






  a) | vispārīgu raksturojumu (ražotāju, modeļa nosaukumu un numuru); |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

Sīkāka informācija par PPDS atrodama UPS veltītajā ENERGY STAR tīmekļa vietnē www.energystar.gov/products.

PPDS sniedz šādu informāciju:

a)

vispārīgu raksturojumu (ražotāju, modeļa nosaukumu un numuru);

| b) | elektriskos parametrus (jaudas pārveidošanas mehānismu, topoloģiju, ieejas un izejas spriegumu un frekvenci); |
| --- | --- |

b)

elektriskos parametrus (jaudas pārveidošanas mehānismu, topoloģiju, ieejas un izejas spriegumu un frekvenci);

| c) | vidējo efektivitāti, ko izmanto kvalifikācijas saņemšanai; |
| --- | --- |

c)

vidējo efektivitāti, ko izmanto kvalifikācijas saņemšanai;

| d) | efektivitāti katrai slodzes vērtībai un jaudas koeficienta testa rezultātus katrā attiecīgajā normālrežīmā un – attiecībā uz modulāro UPS ražojumu saimēm – testētajās maksimālajās un minimālajās konfigurācijās; |
| --- | --- |

d)

efektivitāti katrai slodzes vērtībai un jaudas koeficienta testa rezultātus katrā attiecīgajā normālrežīmā un – attiecībā uz modulāro UPS ražojumu saimēm – testētajās maksimālajās un minimālajās konfigurācijās;

| e) | uzskaites un komunikācijas funkcijas (uz skaitītāja redzamos datus, caur tīklu nodrošinātos datus, pieejamos protokolus); |
| --- | --- |

e)

uzskaites un komunikācijas funkcijas (uz skaitītāja redzamos datus, caur tīklu nodrošinātos datus, pieejamos protokolus);

| f) | attiecīgā gadījumā saiti uz publiski pieejamu dokumentu, kas satur norādes par modelim specifiskām testa procedūrām; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā saiti uz publiski pieejamu dokumentu, kas satur norādes par modelim specifiskām testa procedūrām;

| g) | akumulatora/enerģijas uzkrājēja parametrus; |
| --- | --- |

g)

akumulatora/enerģijas uzkrājēja parametrus;

| h) | fiziskos izmērus. |
| --- | --- |

h)

fiziskos izmērus.

| 3.5.3. | VAA un Eiropas Komisija pēc vajadzības var periodiski izvērtēt šo PPDS un par izvērtēšanas procesu informēs partnerus. |
| --- | --- |

3.5.3.

VAA un Eiropas Komisija pēc vajadzības var periodiski izvērtēt šo PPDS un par izvērtēšanas procesu informēs partnerus.

3.6.   Prasības komunikācijai un uzskaitei

| 3.6.1. | Maiņstrāvas izejas UPS un līdzstrāvas izejas UPS/taisngrieži, kuru nominālā izejas jauda ir lielāka par 10 000 W, var saņemt 1 procentpunkta efektivitātes priekšrocību, kā redzams 3. un 5. tabulā, ja tos pārdod kopā ar energoskaitītāju, kam piemīt šādas īpašības:






  a) | skaitītāju piegādā kā neatkarīgu ārēju komponentu, ko kopā ar UPS nokomplektē tirdzniecības vietā, vai tas ir UPS sastāvdaļa; |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

Maiņstrāvas izejas UPS un līdzstrāvas izejas UPS/taisngrieži, kuru nominālā izejas jauda ir lielāka par 10 000 W, var saņemt 1 procentpunkta efektivitātes priekšrocību, kā redzams 3. un 5. tabulā, ja tos pārdod kopā ar energoskaitītāju, kam piemīt šādas īpašības:

a)

skaitītāju piegādā kā neatkarīgu ārēju komponentu, ko kopā ar UPS nokomplektē tirdzniecības vietā, vai tas ir UPS sastāvdaļa;

| b) | skaitītājs mēra UPS izejas jaudu kWh katrā normālrežīmā; |
| --- | --- |

b)

skaitītājs mēra UPS izejas jaudu kWh katrā normālrežīmā;

| c) | skaitītājs uzskaites rezultātus var nosūtīt tīklā, izmantojot vienu no šādiem protokoliem: Modbus RTU, Modbus TCP vai SNMP (v1, 2 vai 3); |
| --- | --- |

c)

skaitītājs uzskaites rezultātus var nosūtīt tīklā, izmantojot vienu no šādiem protokoliem: Modbus RTU, Modbus TCP vai SNMP (v1, 2 vai 3);

| d) | ja skaitītājs ir UPS pievienota ierīce, tas atbilst 3.6.2. iedaļas prasībām; |
| --- | --- |

d)

ja skaitītājs ir UPS pievienota ierīce, tas atbilst 3.6.2. iedaļas prasībām;

| e) | ja skaitītājs ir UPS sastāvdaļa, tas atbilst 3.6.3. iedaļas prasībām. |
| --- | --- |

e)

ja skaitītājs ir UPS sastāvdaļa, tas atbilst 3.6.3. iedaļas prasībām.

| 3.6.2. | Prasības ārējiem skaitītājiem: lai UPS varētu piešķirt priekšrocību par uzskaites funkciju, kopā ar UPS nokomplektētiem ārējiem skaitītājiem jāatbilst vienai no šādām prasībām:






  a) | atbilst precizitātes 2. klasei vai augstākai (t. i., 1. klasei, 0,5 S klasei vai 0,2 S klasei), kā norādīts IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) vai ANSI C12.2 (9); |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

Prasības ārējiem skaitītājiem: lai UPS varētu piešķirt priekšrocību par uzskaites funkciju, kopā ar UPS nokomplektētiem ārējiem skaitītājiem jāatbilst vienai no šādām prasībām:

a)

atbilst precizitātes 2. klasei vai augstākai (t. i., 1. klasei, 0,5 S klasei vai 0,2 S klasei), kā norādīts IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) vai ANSI C12.2 (9);

| b) | relatīvā kļūda energopatēriņa uzskaitē 3.6.4. iedaļā norādītajos apstākļos nav lielāka par 2 %, salīdzinot ar standartu; izņēmums ir strāva, ko testē pie 25 % un 100 % no skaitītāja maksimālās strāvas; vai |
| --- | --- |

b)

relatīvā kļūda energopatēriņa uzskaitē 3.6.4. iedaļā norādītajos apstākļos nav lielāka par 2 %, salīdzinot ar standartu; izņēmums ir strāva, ko testē pie 25 % un 100 % no skaitītāja maksimālās strāvas; vai

| c) | relatīvā kļūda energopatēriņa uzskaitē 3.6.4. iedaļā norādītajos apstākļos nav lielāka par 5 %, salīdzinot ar standartu, ja tas ir daļa no pilnas uzskaites sistēmas (ieskaitot strāvas pārveidotājus, kurus var integrēt skaitītājā un UPS). |
| --- | --- |

c)

relatīvā kļūda energopatēriņa uzskaitē 3.6.4. iedaļā norādītajos apstākļos nav lielāka par 5 %, salīdzinot ar standartu, ja tas ir daļa no pilnas uzskaites sistēmas (ieskaitot strāvas pārveidotājus, kurus var integrēt skaitītājā un UPS).

| 3.6.3. | Prasības integrētajiem skaitītājiem: lai UPS varētu piešķirt priekšrocību par uzskaites funkciju, 3.6.4. iedaļā minētajos apstākļos integrētajam skaitītājam jāatbilst šādām prasībām:
  relatīvā kļūda energopatēriņa uzskaitē nav lielāka par 5 %, salīdzinot ar standartu, ja tas ir daļa no pilnas uzskaites sistēmas (ieskaitot strāvas pārveidotājus, kurus var integrēt skaitītājā un nepārtrauktās barošanas avotā). |
| --- | --- |

3.6.3.

Prasības integrētajiem skaitītājiem: lai UPS varētu piešķirt priekšrocību par uzskaites funkciju, 3.6.4. iedaļā minētajos apstākļos integrētajam skaitītājam jāatbilst šādām prasībām:

relatīvā kļūda energopatēriņa uzskaitē nav lielāka par 5 %, salīdzinot ar standartu, ja tas ir daļa no pilnas uzskaites sistēmas (ieskaitot strāvas pārveidotājus, kurus var integrēt skaitītājā un nepārtrauktās barošanas avotā).

| 3.6.4. | Skaitītāju precizitātes vides un elektriskie nosacījumi: skaitītājs atbilst 3.6.2. vai 3.6.3. iedaļā noteiktajām prasībām ar šādiem nosacījumiem:






  a) | vides nosacījumi – atbilst ENERGY STAR testēšanas metodei un tajā norādītajiem standartiem; kā arī |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

Skaitītāju precizitātes vides un elektriskie nosacījumi: skaitītājs atbilst 3.6.2. vai 3.6.3. iedaļā noteiktajām prasībām ar šādiem nosacījumiem:

a)

vides nosacījumi – atbilst ENERGY STAR testēšanas metodei un tajā norādītajiem standartiem; kā arī

| b) | elektriskie nosacījumi – atbilst katrai ENERGY STAR testēšanas metodes slodzes vērtībai un tajā norādītajiem standartiem. |
| --- | --- |

b)

elektriskie nosacījumi – atbilst katrai ENERGY STAR testēšanas metodes slodzes vērtībai un tajā norādītajiem standartiem.

4.   Testēšana

4.1.   Testēšanas metodes

Attiecībā uz ražojumiem, kas laisti Eiropas Savienības tirgū, ražotājiem ir jāveic to modeļu testēšana un pašsertifikācija, kas atbilst Energy Star vadlīnijām. Lai noteiktu ražojuma atbilstību ENERGY STAR, nepārtrauktās barošanas avota testēšanā izmanto 7. tabulā norādītās metodes.

7.   tabula

Testēšanas metode ENERGY STAR saņemšanai

| Ražojuma tips | Testēšanas metode |
| --- | --- |
| Visi UPS | ENERGY STAR testēšanas metode UPS, pārsk. 2012. gada maijā |

Ražojuma tips

Testēšanas metode

Visi UPS

ENERGY STAR testēšanas metode UPS, pārsk. 2012. gada maijā

4.2.   Testēšanai nepieciešamo vienību skaits

| 4.2.1. | Reprezentatīvos modeļus testēšanai izvēlas, ievērojot turpmāk minētās prasības:






  a) | atsevišķa ražojuma modeļa kvalificēšana – par reprezentatīvu modeli uzskata ražojuma konfigurāciju, kas ir ekvivalenta tai, kuru iecerēts laist tirdzniecībā un marķēt kā ENERGY STAR ražojumu; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Reprezentatīvos modeļus testēšanai izvēlas, ievērojot turpmāk minētās prasības:

a)

atsevišķa ražojuma modeļa kvalificēšana – par reprezentatīvu modeli uzskata ražojuma konfigurāciju, kas ir ekvivalenta tai, kuru iecerēts laist tirdzniecībā un marķēt kā ENERGY STAR ražojumu;

| b) | modulāru UPS ražojumu saimes kvalificēšana, ja modeļi atšķiras pēc uzstādīto moduļu skaita, – ražotājs kā reprezentatīvo modeli izvēlas maksimālās un minimālās konfigurācijas, t. i., modulārai sistēmai ir jāatbilst kritērijiem gan maksimālajā, gan minimālajā neredundantajā konfigurācijā. Ja reprezentatīvie modeļi gan maksimālajā, gan minimālajā konfigurācijā attiecīgajos izejas jaudas līmeņos atbilst ENERGY STAR kritērijiem, visas modulārā UPS ražojumu saimes starpkonfigurācijas var saņemt ENERGY STAR; |
| --- | --- |

b)

modulāru UPS ražojumu saimes kvalificēšana, ja modeļi atšķiras pēc uzstādīto moduļu skaita, – ražotājs kā reprezentatīvo modeli izvēlas maksimālās un minimālās konfigurācijas, t. i., modulārai sistēmai ir jāatbilst kritērijiem gan maksimālajā, gan minimālajā neredundantajā konfigurācijā. Ja reprezentatīvie modeļi gan maksimālajā, gan minimālajā konfigurācijā attiecīgajos izejas jaudas līmeņos atbilst ENERGY STAR kritērijiem, visas modulārā UPS ražojumu saimes starpkonfigurācijas var saņemt ENERGY STAR;

| c) | nepārtrauktās barošanas avota ražojumu saimes kvalificēšana, kur modeļus saista citi parametri, nevis uzstādīto moduļu skaits, – par reprezentatīvo modeli uzskata ražojumu saimes lietošanas konfigurāciju ar lielāko enerģijas patēriņu, izņemot enerģijas uzkrāšanas sistēmu variācijas, kad ražotājs testēšanai var izvēlēties jebkuru enerģijas uzkrāšanas sistēmu, ievērojot ENERGY STAR testēšanas metodes prasības. Citi ražojumu saimes ražojumi nav jātestē, lai tos uzskatītu par atbilstīgiem, taču tiem ir jāatbilst attiecīgajiem ENERGY STAR kritērijiem, un pēc sākotnējās atbilstības piešķiršanas tos var testēt verifikācijas nolūkā. |
| --- | --- |

c)

nepārtrauktās barošanas avota ražojumu saimes kvalificēšana, kur modeļus saista citi parametri, nevis uzstādīto moduļu skaits, – par reprezentatīvo modeli uzskata ražojumu saimes lietošanas konfigurāciju ar lielāko enerģijas patēriņu, izņemot enerģijas uzkrāšanas sistēmu variācijas, kad ražotājs testēšanai var izvēlēties jebkuru enerģijas uzkrāšanas sistēmu, ievērojot ENERGY STAR testēšanas metodes prasības. Citi ražojumu saimes ražojumi nav jātestē, lai tos uzskatītu par atbilstīgiem, taču tiem ir jāatbilst attiecīgajiem ENERGY STAR kritērijiem, un pēc sākotnējās atbilstības piešķiršanas tos var testēt verifikācijas nolūkā.

| 4.2.2. | Testēšanai izvēlas katra reprezentatīvā modeļa vienu vienību. |
| --- | --- |

4.2.2.

Testēšanai izvēlas katra reprezentatīvā modeļa vienu vienību.

| 4.2.3. | Visām testētajām vienībām ir jāatbilst ENERGY STAR kritērijiem. |
| --- | --- |

4.2.3.

Visām testētajām vienībām ir jāatbilst ENERGY STAR kritērijiem.

5.   Spēkā stāšanās diena

| 5.1. | Diena, kad ražotāji drīkst sākt kvalificēt ražojumus kā ENERGY STAR ražojumus saskaņā ar šīs specifikācijas 1.0. versiju, tiks definēta kā nolīguma spēkā stāšanās diena. Lai ražojuma modelis saņemtu ENERGY STAR marķējumu, tam jāatbilst ENERGY STAR specifikācijai, kas ir spēkā modeļa ražošanas dienā. Ražošanas diena attiecas uz katru vienību, un tā ir diena, kad vienību uzskata par pilnīgi nokomplektētu. |
| --- | --- |

5.1.

Diena, kad ražotāji drīkst sākt kvalificēt ražojumus kā ENERGY STAR ražojumus saskaņā ar šīs specifikācijas 1.0. versiju, tiks definēta kā nolīguma spēkā stāšanās diena. Lai ražojuma modelis saņemtu ENERGY STAR marķējumu, tam jāatbilst ENERGY STAR specifikācijai, kas ir spēkā modeļa ražošanas dienā. Ražošanas diena attiecas uz katru vienību, un tā ir diena, kad vienību uzskata par pilnīgi nokomplektētu.

| 5.2. | Specifikācijas turpmākā pārskatīšana: VAA un Eiropas Komisijai ir tiesības grozīt šo specifikāciju, ja tehnoloģiju un/vai tirgus pārmaiņu ietekmē mazināsies tās lietderība attiecībā uz patērētājiem, ražošanas nozari vai vidi. Saskaņā ar pašreizējo stratēģiju specifikāciju pārskatīs, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Gadījumā, ja specifikāciju pārskata, lūdzam ņemt vērā, ka ENERGY STAR netiek automātiski piešķirts uz visu modeļa ražošanas laiku. |
| --- | --- |

5.2.

Specifikācijas turpmākā pārskatīšana: VAA un Eiropas Komisijai ir tiesības grozīt šo specifikāciju, ja tehnoloģiju un/vai tirgus pārmaiņu ietekmē mazināsies tās lietderība attiecībā uz patērētājiem, ražošanas nozari vai vidi. Saskaņā ar pašreizējo stratēģiju specifikāciju pārskatīs, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Gadījumā, ja specifikāciju pārskata, lūdzam ņemt vērā, ka ENERGY STAR netiek automātiski piešķirts uz visu modeļa ražošanas laiku.

III.   DATORU SERVERU SPECIFIKĀCIJAS (2.0. VERSIJA)

1.   Definīcijas

1.1.   Ražojumu tipi

| 1.1.1. | Datora serveris: dators, kas sniedz pakalpojumus un pārvalda tīklā esošus resursus klientierīču (piemēram, galddatoru, piezīmjdatoru, vienkāršoto klientdatoru, bezvadu ierīču, plaukstdatoru, interneta protokolu (IP) tālruņu, citu datora serveru vai citu tīkla ierīču) vajadzībām. Datora serveri laiž tirgū, izmantojot uzņēmuma kanālus, un tas paredzēts lietošanai datu centros un birojos/uzņēmumos. Datora serverim galvenokārt piekļūst ar tīkla savienojumiem, nevis ar tiešām lietotāju ievadierīcēm, piemēram, tastatūru vai peli. Šajā specifikācijā datora serveris atbilst visiem šiem kritērijiem:






  a) | to laiž tirgū un tirgo kā datora serveri; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Datora serveris: dators, kas sniedz pakalpojumus un pārvalda tīklā esošus resursus klientierīču (piemēram, galddatoru, piezīmjdatoru, vienkāršoto klientdatoru, bezvadu ierīču, plaukstdatoru, interneta protokolu (IP) tālruņu, citu datora serveru vai citu tīkla ierīču) vajadzībām. Datora serveri laiž tirgū, izmantojot uzņēmuma kanālus, un tas paredzēts lietošanai datu centros un birojos/uzņēmumos. Datora serverim galvenokārt piekļūst ar tīkla savienojumiem, nevis ar tiešām lietotāju ievadierīcēm, piemēram, tastatūru vai peli. Šajā specifikācijā datora serveris atbilst visiem šiem kritērijiem:

a)

to laiž tirgū un tirgo kā datora serveri;

| b) | tas ir projektēts un norādīts kā tāds, kas atbalsta vienu vai vairākas datora serveru operētājsistēmas (OS) un/vai hipervizorus; |
| --- | --- |

b)

tas ir projektēts un norādīts kā tāds, kas atbalsta vienu vai vairākas datora serveru operētājsistēmas (OS) un/vai hipervizorus;

| c) | tas ir paredzēts lietotāja uzstādītu lietojumprogrammu palaišanai, kas parasti ir uzņēmuma lietojumprogrammas, bet ne tikai; |
| --- | --- |

c)

tas ir paredzēts lietotāja uzstādītu lietojumprogrammu palaišanai, kas parasti ir uzņēmuma lietojumprogrammas, bet ne tikai;

| d) | tas atbalsta kļūdu labojošo kodu (ECC) un/vai buferatmiņu (tostarp gan divrindu buferatmiņas moduļus (DIMM), gan platē buferētas konfigurācijas); |
| --- | --- |

d)

tas atbalsta kļūdu labojošo kodu (ECC) un/vai buferatmiņu (tostarp gan divrindu buferatmiņas moduļus (DIMM), gan platē buferētas konfigurācijas);

| e) | to iepako un pārdod ar vienu vai vairākiem maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa vai līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa barošanas avotiem; kā arī |
| --- | --- |

e)

to iepako un pārdod ar vienu vai vairākiem maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa vai līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa barošanas avotiem; kā arī

| f) | tas ir projektēts tā, lai visiem procesoriem būtu piekļuve kopīgotai sistēmas atmiņai un tie būtu neatkarīgi redzami vienai operētājsistēmai vai hipervizoram. |
| --- | --- |

f)

tas ir projektēts tā, lai visiem procesoriem būtu piekļuve kopīgotai sistēmas atmiņai un tie būtu neatkarīgi redzami vienai operētājsistēmai vai hipervizoram.

| 1.1.2. | Pārvaldīts serveris: datora serveris, kas ir paredzēts augsta līmeņa pieejamības nodrošināšanai ļoti pārvaldītā vidē. Šajā specifikācijā pārvaldīts serveris atbilst visiem šiem kritērijiem:






  a) | tas ir projektēts tā, lai to konfigurētu ar papildu barošanas avotu; un |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Pārvaldīts serveris: datora serveris, kas ir paredzēts augsta līmeņa pieejamības nodrošināšanai ļoti pārvaldītā vidē. Šajā specifikācijā pārvaldīts serveris atbilst visiem šiem kritērijiem:

a)

tas ir projektēts tā, lai to konfigurētu ar papildu barošanas avotu; un

| b) | tajā ir instalēts speciāls vadības kontrolleris (piemēram, pakalpojumu procesors). |
| --- | --- |

b)

tajā ir instalēts speciāls vadības kontrolleris (piemēram, pakalpojumu procesors).

| 1.1.3. | Asmenssistēma: sistēma, ko veido asmenskorpuss un viens vai vairāki pārvietojami asmensserveri un/vai citas vienības (piemēram, asmensatmiņa, asmenstīkla iekārta). Asmenssistēma nodrošina mērogojamu risinājumu vairāku asmensserveru vai atmiņas bloku apvienošanai vienā korpusā, un tā ir izstrādāta tā, lai tehniskie darbinieki plātnes varētu ērti pievienot vai apmainīt (karstā pārnešana), veicot darbu uz vietas.






  a) | Asmensserveris: datora serveris, kuru paredzēts izmantot asmenskorpusā. Asmensserveris ir liela blīvuma ierīce, kura funkcionē kā atsevišķs datora serveris un kurai ir vismaz viens procesors un sistēmas atmiņa, bet kuras darbība ir atkarīga no kopīgiem asmenskorpusa resursiem (piemēram, barošanas avotiem, dzesēšanas). Procesoru vai atmiņas moduli, ko paredz izmantot atsevišķa servera jaudas uzlabošanai, neuzskata par asmensserveri.






  1. | Vairāku nišu asmensserveris: asmensserveris, kuram nepieciešamas vairākas nišas, lai to uzstādītu asmensskorpusā. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3.

Asmenssistēma: sistēma, ko veido asmenskorpuss un viens vai vairāki pārvietojami asmensserveri un/vai citas vienības (piemēram, asmensatmiņa, asmenstīkla iekārta). Asmenssistēma nodrošina mērogojamu risinājumu vairāku asmensserveru vai atmiņas bloku apvienošanai vienā korpusā, un tā ir izstrādāta tā, lai tehniskie darbinieki plātnes varētu ērti pievienot vai apmainīt (karstā pārnešana), veicot darbu uz vietas.

a)

Asmensserveris: datora serveris, kuru paredzēts izmantot asmenskorpusā. Asmensserveris ir liela blīvuma ierīce, kura funkcionē kā atsevišķs datora serveris un kurai ir vismaz viens procesors un sistēmas atmiņa, bet kuras darbība ir atkarīga no kopīgiem asmenskorpusa resursiem (piemēram, barošanas avotiem, dzesēšanas). Procesoru vai atmiņas moduli, ko paredz izmantot atsevišķa servera jaudas uzlabošanai, neuzskata par asmensserveri.

1.

Vairāku nišu asmensserveris: asmensserveris, kuram nepieciešamas vairākas nišas, lai to uzstādītu asmensskorpusā.

| 2. | Viena platuma asmensserveris: asmensserveris, kam nepieciešams asmensservera standarta nišas platums. |
| --- | --- |

2.

Viena platuma asmensserveris: asmensserveris, kam nepieciešams asmensservera standarta nišas platums.

| 3. | Divkārša platuma asmensserveris: asmensserveris, kam nepieciešams asmensservera standarta nišas divkāršs platums. |
| --- | --- |

3.

Divkārša platuma asmensserveris: asmensserveris, kam nepieciešams asmensservera standarta nišas divkāršs platums.

| 4. | Pusaugstais asmensserveris: asmensserveris, kam nepieciešama puse no asmensservera standarta nišas augstuma. |
| --- | --- |

4.

Pusaugstais asmensserveris: asmensserveris, kam nepieciešama puse no asmensservera standarta nišas augstuma.

| 5. | Ceturtdaļaugstais asmensserveris: asmensserveris, kam nepieciešama ceturtā daļa no asmensservera standarta nišas augstuma. |
| --- | --- |

5.

Ceturtdaļaugstais asmensserveris: asmensserveris, kam nepieciešama ceturtā daļa no asmensservera standarta nišas augstuma.

| 6. | Vairākmezglu asmensserveris: asmensserveris ar vairākiem mezgliem. Asmensserverim var veikt karsto pārnešanu, tomēr atsevišķiem mezgliem nevar. |
| --- | --- |

6.

Vairākmezglu asmensserveris: asmensserveris ar vairākiem mezgliem. Asmensserverim var veikt karsto pārnešanu, tomēr atsevišķiem mezgliem nevar.

| b) | Asmenskorpuss: korpuss, kurā atrodas kopīgoti resursi asmensserveru, asmensatmiņu un citu asmensierīču darbībai. Korpusa nodrošinātie kopīgotie resursi var būt barošanas avoti, datu krātuve, kā arī aparatūra līdzstrāvas jaudas sadalei, termiskā vadība, sistēmas pārvaldība, kā arī tīkla pakalpojumi. |
| --- | --- |

b)

Asmenskorpuss: korpuss, kurā atrodas kopīgoti resursi asmensserveru, asmensatmiņu un citu asmensierīču darbībai. Korpusa nodrošinātie kopīgotie resursi var būt barošanas avoti, datu krātuve, kā arī aparatūra līdzstrāvas jaudas sadalei, termiskā vadība, sistēmas pārvaldība, kā arī tīkla pakalpojumi.

| c) | Asmensatmiņa: krātuve, kuru paredzēts izmantot asmenskorpusā. Asmensatmiņas darbība ir atkarīga no asmensservera kopīgajiem resursiem (piemēram, barošanas avotiem, dzesēšanas). |
| --- | --- |

c)

Asmensatmiņa: krātuve, kuru paredzēts izmantot asmenskorpusā. Asmensatmiņas darbība ir atkarīga no asmensservera kopīgajiem resursiem (piemēram, barošanas avotiem, dzesēšanas).

| 1.1.4. | Pilnīgi bojājumpiecietīgs serveris: datora serveris, kam paredzēta pilnīga aparatūras redundance, jo katrs datošanas komponents atrodas starp diviem mezgliem, kuri uztur identisku un vienlaicīgu darba slodzi (piemēram, ja viens mezgls nedarbojas vai ir jālabo, otrs mezgls spēj uzturēt darba slodzi un novērst zaudlaiku). Pilnīgi bojājumpiecietīgā datorā izmanto divas sistēmas, lai vienlaikus un atkārtojoši uzturētu vienu darba slodzi, uzdevumu izpildei svarīgā lietojumprogrammā nodrošinot nepārtrauktu pieejamību. |
| --- | --- |

1.1.4.

Pilnīgi bojājumpiecietīgs serveris: datora serveris, kam paredzēta pilnīga aparatūras redundance, jo katrs datošanas komponents atrodas starp diviem mezgliem, kuri uztur identisku un vienlaicīgu darba slodzi (piemēram, ja viens mezgls nedarbojas vai ir jālabo, otrs mezgls spēj uzturēt darba slodzi un novērst zaudlaiku). Pilnīgi bojājumpiecietīgā datorā izmanto divas sistēmas, lai vienlaikus un atkārtojoši uzturētu vienu darba slodzi, uzdevumu izpildei svarīgā lietojumprogrammā nodrošinot nepārtrauktu pieejamību.

| 1.1.5. | Noturīgs serveris: datora serveris, kam ir izvērstas drošuma, pieejamības un apkalpojamības (RAS), kā arī mērogojamības iezīmes, kuras ir integrētas sistēmas, datora procesora un mikroshēmojuma mikroarhitektūrā. ENERGY STAR marķējuma saņemšanai saskaņā ar šo specifikāciju par noturīgu serveri uzskata tādu, kas atbilst šīs specifikācijas B papildinājumā minētajām iezīmēm. |
| --- | --- |

1.1.5.

Noturīgs serveris: datora serveris, kam ir izvērstas drošuma, pieejamības un apkalpojamības (RAS), kā arī mērogojamības iezīmes, kuras ir integrētas sistēmas, datora procesora un mikroshēmojuma mikroarhitektūrā. ENERGY STAR marķējuma saņemšanai saskaņā ar šo specifikāciju par noturīgu serveri uzskata tādu, kas atbilst šīs specifikācijas B papildinājumā minētajām iezīmēm.

| 1.1.6. | Vairākmezglu serveris: datora serveris ar diviem vai vairākiem neatkarīgiem servera mezgliem, kuri atrodas vienā korpusā un kopīgi izmanto vienu vai vairākus barošanas avotus. Vairākmezglu serverī barošanu visiem mezgliem sadala ar kopīgu barošanas avotu starpniecību. Vairākmezglu serverī servera mezgli nav paredzēti karstajai pārnešanai.
  Divmezglu serveris: kopīga vairākmezglu servera konfigurācija, kam ir divi servera mezgli. |
| --- | --- |

1.1.6.

Vairākmezglu serveris: datora serveris ar diviem vai vairākiem neatkarīgiem servera mezgliem, kuri atrodas vienā korpusā un kopīgi izmanto vienu vai vairākus barošanas avotus. Vairākmezglu serverī barošanu visiem mezgliem sadala ar kopīgu barošanas avotu starpniecību. Vairākmezglu serverī servera mezgli nav paredzēti karstajai pārnešanai.

Divmezglu serveris: kopīga vairākmezglu servera konfigurācija, kam ir divi servera mezgli.

| 1.1.7. | Servera ierīce: datora serveris, kam komplektā ir iepriekš instalēta operētājsistēma un lietojumprogrammatūra, kuru izmanto, lai veiktu konkrētu funkciju vai cieši saistītu funkciju kopumu. Servera ierīce nodrošina pakalpojumus ar viena vai vairāku tīklu starpniecību (piemēram, IP vai SAN), un to parasti pārvalda ar tīmekļa vai komandrindas saskarni. Servera ierīces aparatūras un programmatūras konfigurācijas pielāgo piegādātājs, lai tās pildītu konkrētu uzdevumu (piemēram, nosaukuma pakalpi, ugunsmūra pakalpojumus, autentifikācijas pakalpojumus, šifrēšanas pakalpojumus, kā arī balss pārraides ar IP (VoIP) pakalpojumus), un servera ierīces nav paredzētas lietotāja nodrošinātas programmatūras palaišanai. |
| --- | --- |

1.1.7.

Servera ierīce: datora serveris, kam komplektā ir iepriekš instalēta operētājsistēma un lietojumprogrammatūra, kuru izmanto, lai veiktu konkrētu funkciju vai cieši saistītu funkciju kopumu. Servera ierīce nodrošina pakalpojumus ar viena vai vairāku tīklu starpniecību (piemēram, IP vai SAN), un to parasti pārvalda ar tīmekļa vai komandrindas saskarni. Servera ierīces aparatūras un programmatūras konfigurācijas pielāgo piegādātājs, lai tās pildītu konkrētu uzdevumu (piemēram, nosaukuma pakalpi, ugunsmūra pakalpojumus, autentifikācijas pakalpojumus, šifrēšanas pakalpojumus, kā arī balss pārraides ar IP (VoIP) pakalpojumus), un servera ierīces nav paredzētas lietotāja nodrošinātas programmatūras palaišanai.

| 1.1.8. | Augstas veiktspējas datošanas (HPC) sistēma: skaitļošanas sistēma, kura ir paredzēta cieši paralēlu lietojumu palaišanai un ir attiecīgi optimizēta. HPC sistēmā ietilpst daudz sagrupētu homogēnu mezglu, kam bieži vien ir ātrdarbīgi starppārstrādes starpsavienojumi, kā arī liela atmiņas spēja un joslas platums. HPC sistēmas var projektēt ar konkrētu mērķi vai tās var salikt no vispārīgi pieejamiem datora serveriem. HPC sistēmām ir jāatbilst VISIEM turpmāk minētajiem kritērijiem:






  a) | sistēmu laiž tirgū un tirgo kā datora serveri, kas ir optimizēts augstas veiktspējas datošanas lietojumiem; |
| --- | --- | --- |

1.1.8.

Augstas veiktspējas datošanas (HPC) sistēma: skaitļošanas sistēma, kura ir paredzēta cieši paralēlu lietojumu palaišanai un ir attiecīgi optimizēta. HPC sistēmā ietilpst daudz sagrupētu homogēnu mezglu, kam bieži vien ir ātrdarbīgi starppārstrādes starpsavienojumi, kā arī liela atmiņas spēja un joslas platums. HPC sistēmas var projektēt ar konkrētu mērķi vai tās var salikt no vispārīgi pieejamiem datora serveriem. HPC sistēmām ir jāatbilst VISIEM turpmāk minētajiem kritērijiem:

a)

sistēmu laiž tirgū un tirgo kā datora serveri, kas ir optimizēts augstas veiktspējas datošanas lietojumiem;

| b) | sistēmu projektē (vai saliek) un optimizē, lai tā spētu palaist cieši paralēlus lietojumus; |
| --- | --- |

b)

sistēmu projektē (vai saliek) un optimizē, lai tā spētu palaist cieši paralēlus lietojumus;

| c) | sistēma sastāv no vairākiem parasti homogēniem datošanas mezgliem, kas sagrupēti galvenokārt tāpēc, lai uzlabotu skaitļošanas spēju; |
| --- | --- |

c)

sistēma sastāv no vairākiem parasti homogēniem datošanas mezgliem, kas sagrupēti galvenokārt tāpēc, lai uzlabotu skaitļošanas spēju;

| d) | sistēmas mezglu starpā atrodas ātrdarbīgi starppārstrādes starpsavienojumi. |
| --- | --- |

d)

sistēmas mezglu starpā atrodas ātrdarbīgi starppārstrādes starpsavienojumi.

| 1.1.9. | Serveris ar līdzstrāvas barošanas avotu: datora serveris, kura darbības nodrošināšanai paredzēts izmantot tikai līdzstrāvas barošanas avotu. |
| --- | --- |

1.1.9.

Serveris ar līdzstrāvas barošanas avotu: datora serveris, kura darbības nodrošināšanai paredzēts izmantot tikai līdzstrāvas barošanas avotu.

| 1.1.10. | Liels serveris: noturīgs/mērogojams serveris, kuru piegādā kā iepriekš integrētu / iepriekš testētu sistēmu, kas atrodas vienā vai vairākos pilnos rāmjos vai statīvos un ietver augstas savienojamības ievadizvades apakšsistēmu vismaz ar 32 atvēlētiem ievadizvades slotiem. |
| --- | --- |

1.1.10.

Liels serveris: noturīgs/mērogojams serveris, kuru piegādā kā iepriekš integrētu / iepriekš testētu sistēmu, kas atrodas vienā vai vairākos pilnos rāmjos vai statīvos un ietver augstas savienojamības ievadizvades apakšsistēmu vismaz ar 32 atvēlētiem ievadizvades slotiem.

1.2.   Ražojuma kategorija

Otrā ranga klasifikācija vai ražojuma tipa apakštips, kura pamatā ir ražojuma iezīmes un instalētie komponenti. Šajā specifikācijā ražojuma kategorijas izmanto, lai izvirzītu atbilstības un testēšanas prasības.

1.3.   Datora serveru korpusi

| 1.3.1. | Statņu tipa serveris: datora serveris, kuru paredzēts ievietot standarta izmēra 19 collu datu centra statnī, kā norādīts standartā EIA-310, IEC 60297 vai DIN 41494. Šajā specifikācijā asmensserveri skata atsevišķā kategorijā un uz to neattiecas statņu tipa serveru kategorija. |
| --- | --- |

1.3.1.

Statņu tipa serveris: datora serveris, kuru paredzēts ievietot standarta izmēra 19 collu datu centra statnī, kā norādīts standartā EIA-310, IEC 60297 vai DIN 41494. Šajā specifikācijā asmensserveri skata atsevišķā kategorijā un uz to neattiecas statņu tipa serveru kategorija.

| 1.3.2. | Pjedestāla tipa serveris: atsevišķs datora serveris ar barošanas avotiem, dzesēšanu, ievadizvades ierīcēm, kā arī citiem neatkarīgai darbībai nepieciešamiem resursiem. Pjedestāla tipa servera korpuss ir līdzīgs torņa tipa klientdatoram. |
| --- | --- |

1.3.2.

Pjedestāla tipa serveris: atsevišķs datora serveris ar barošanas avotiem, dzesēšanu, ievadizvades ierīcēm, kā arī citiem neatkarīgai darbībai nepieciešamiem resursiem. Pjedestāla tipa servera korpuss ir līdzīgs torņa tipa klientdatoram.

1.4.   Datora servera komponenti

| 1.4.1. | Barošanas avots: komponents, kas pievadīto maiņstrāvu vai līdzstrāvu pārveido vienā vai vairākās izvadītajās līdzstrāvās, tādējādi nodrošinot datora serverim barošanu. Datora servera barošanas avotam ir jābūt neatkarīgam un fiziski atdalāmam no mātesplates, un tam ir jābūt pieslēdzamam pie sistēmas, izmantojot apmaināmu vai neapmaināmu elektrisko savienojumu:






  a) | maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa barošanas avots: komponents, kas pievadīto maiņstrāvas spriegumu pārveido vienā vai vairākās izvadītajās līdzstrāvās, tādējādi nodrošinot datora serverim barošanu; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

Barošanas avots: komponents, kas pievadīto maiņstrāvu vai līdzstrāvu pārveido vienā vai vairākās izvadītajās līdzstrāvās, tādējādi nodrošinot datora serverim barošanu. Datora servera barošanas avotam ir jābūt neatkarīgam un fiziski atdalāmam no mātesplates, un tam ir jābūt pieslēdzamam pie sistēmas, izmantojot apmaināmu vai neapmaināmu elektrisko savienojumu:

a)

maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa barošanas avots: komponents, kas pievadīto maiņstrāvas spriegumu pārveido vienā vai vairākās izvadītajās līdzstrāvās, tādējādi nodrošinot datora serverim barošanu;

| b) | līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa barošanas avots: komponents, kas pievadīto līdzstrāvas spriegumu pārveido vienā vai vairākās izvadītajās līdzstrāvās, tādējādi nodrošinot datora serverim barošanu. Šajā specifikācijā par līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa barošanas avotu neuzskata tādu līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa pārveidotāju (pazīstamu ar nosaukumu “sprieguma regulators”), kas atrodas datora servera iekšpusē un ko izmanto, lai zemu līdzstrāvas spriegumu (piemēram, 12 V līdzstrāvu) pārveidotu citos līdzstrāvas spriegumos izmantošanai datora servera komponentos; |
| --- | --- |

b)

līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa barošanas avots: komponents, kas pievadīto līdzstrāvas spriegumu pārveido vienā vai vairākās izvadītajās līdzstrāvās, tādējādi nodrošinot datora serverim barošanu. Šajā specifikācijā par līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa barošanas avotu neuzskata tādu līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa pārveidotāju (pazīstamu ar nosaukumu “sprieguma regulators”), kas atrodas datora servera iekšpusē un ko izmanto, lai zemu līdzstrāvas spriegumu (piemēram, 12 V līdzstrāvu) pārveidotu citos līdzstrāvas spriegumos izmantošanai datora servera komponentos;

| c) | vienas izejas jaudas barošanas avots: barošanas avots, kas ir paredzēts, lai lielāko daļu tā nominālās izejas jaudas nodrošinātu vienai primārajai līdzstrāvas izejas jaudai datora servera darbināšanai. Vienas izejas jaudas barošanas avoti var nodrošināt vienu vai vairākas gaidstāves jaudas, kas saglabā aktivitāti ikreiz, kad ierīce ir pieslēgta ieejas jaudas avotam. Šajā specifikācijā kopējā nominālā izejas jauda no jebkuras papildu barošanas avota radītas izejas jaudas, kas nav primārā vai gaidstāves jauda, nepārsniedz 20 vatus. Barošanas avotus, kuri nodrošina vairāku izeju jaudas pie tā paša sprieguma, kāds ir primārajā jaudā, uzskata par vienas izejas jaudas barošanas avotiem, izņemot, ja izejas jaudas 1) rada atsevišķs pārveidotājs vai tām ir atsevišķas izejas taisngriešanas pakāpes, vai 2) tām ir neatkarīgi strāvas ierobežojumi; |
| --- | --- |

c)

vienas izejas jaudas barošanas avots: barošanas avots, kas ir paredzēts, lai lielāko daļu tā nominālās izejas jaudas nodrošinātu vienai primārajai līdzstrāvas izejas jaudai datora servera darbināšanai. Vienas izejas jaudas barošanas avoti var nodrošināt vienu vai vairākas gaidstāves jaudas, kas saglabā aktivitāti ikreiz, kad ierīce ir pieslēgta ieejas jaudas avotam. Šajā specifikācijā kopējā nominālā izejas jauda no jebkuras papildu barošanas avota radītas izejas jaudas, kas nav primārā vai gaidstāves jauda, nepārsniedz 20 vatus. Barošanas avotus, kuri nodrošina vairāku izeju jaudas pie tā paša sprieguma, kāds ir primārajā jaudā, uzskata par vienas izejas jaudas barošanas avotiem, izņemot, ja izejas jaudas 1) rada atsevišķs pārveidotājs vai tām ir atsevišķas izejas taisngriešanas pakāpes, vai 2) tām ir neatkarīgi strāvas ierobežojumi;

| d) | vairāku izejas jaudu barošanas avots: barošanas avots, kas paredzēts tam, lai lielāko daļu nominālās izejas jaudas pievadītu vairākām primārām līdzstrāvas izejas jaudām nolūkā darbināt datora serveri. Vairāku izeju jaudu barošanas avoti var nodrošināt vienu vai vairākas gaidstāves jaudas, kas saglabā aktivitāti ikreiz, kad ierīce ir pieslēgta ieejas jaudas avotam. Šajā specifikācijā kopējā nominālā izejas jauda no jebkuras papildu barošanas avota radītas izejas jaudas, kas nav primārā vai gaidstāves jauda, nav mazāka par 20 vatiem. |
| --- | --- |

d)

vairāku izejas jaudu barošanas avots: barošanas avots, kas paredzēts tam, lai lielāko daļu nominālās izejas jaudas pievadītu vairākām primārām līdzstrāvas izejas jaudām nolūkā darbināt datora serveri. Vairāku izeju jaudu barošanas avoti var nodrošināt vienu vai vairākas gaidstāves jaudas, kas saglabā aktivitāti ikreiz, kad ierīce ir pieslēgta ieejas jaudas avotam. Šajā specifikācijā kopējā nominālā izejas jauda no jebkuras papildu barošanas avota radītas izejas jaudas, kas nav primārā vai gaidstāves jauda, nav mazāka par 20 vatiem.

| 1.4.2. | Ievadizvades ierīce: ierīce, kas nodrošina datu ievades un izvades funkciju no datora servera uz citām ierīcēm. Ievadizvades ierīce var būt datora servera mātesplates daļa, vai to var pievienot mātesplatei ar izvērses slotiem (piemēram, PCI, PCIe). Ievadizvades ierīces ir, piemēram, diskrētās Ethernet tīkla ierīces, tehnoloģijas InfiniBand ierīces, RAID/SAS kontrolleri, kā arī optiskās šķiedras kanāla ierīces:
  ievadizvades pieslēgvieta: fiziska elektriskā shēma, kas atrodas ievadizvades ierīcē, ja var izveidot neatkarīgu ievadizvades sesiju. Pieslēgvieta nav savienojuma ligzda; iespējams, atsevišķa savienojuma ligzda var apkalpot vairākas vienas saskarnes pieslēgvietas. |
| --- | --- |

1.4.2.

Ievadizvades ierīce: ierīce, kas nodrošina datu ievades un izvades funkciju no datora servera uz citām ierīcēm. Ievadizvades ierīce var būt datora servera mātesplates daļa, vai to var pievienot mātesplatei ar izvērses slotiem (piemēram, PCI, PCIe). Ievadizvades ierīces ir, piemēram, diskrētās Ethernet tīkla ierīces, tehnoloģijas InfiniBand ierīces, RAID/SAS kontrolleri, kā arī optiskās šķiedras kanāla ierīces:

ievadizvades pieslēgvieta: fiziska elektriskā shēma, kas atrodas ievadizvades ierīcē, ja var izveidot neatkarīgu ievadizvades sesiju. Pieslēgvieta nav savienojuma ligzda; iespējams, atsevišķa savienojuma ligzda var apkalpot vairākas vienas saskarnes pieslēgvietas.

| 1.4.3. | Mātesplate: servera galvenā shēmas plate. Šajā specifikācijā mātesplate ietver savienotājus, kas paredzēti papildu shēmas plašu pievienošanai un parasti sastāv no šādiem komponentiem: procesora, atmiņas, pamata ievadizvades sistēmas un izvērses slotiem. |
| --- | --- |

1.4.3.

Mātesplate: servera galvenā shēmas plate. Šajā specifikācijā mātesplate ietver savienotājus, kas paredzēti papildu shēmas plašu pievienošanai un parasti sastāv no šādiem komponentiem: procesora, atmiņas, pamata ievadizvades sistēmas un izvērses slotiem.

| 1.4.4. | Procesors: loģiskā elektriskā shēma, kas reaģē uz pamatinstrukcijām un apstrādā tās, tādējādi nodrošinot servera dziņu. Šajā specifikācijā procesors ir datora servera centrālais procesors (CPU). Parasti centrālais procesors ir fiziska pakete, kas instalējama servera mātesplatē, izmantojot ligzdu vai tiešo lodalvas savienojumu. Centrālā servera paketē var būt viens vai vairāki procesora kodoli. |
| --- | --- |

1.4.4.

Procesors: loģiskā elektriskā shēma, kas reaģē uz pamatinstrukcijām un apstrādā tās, tādējādi nodrošinot servera dziņu. Šajā specifikācijā procesors ir datora servera centrālais procesors (CPU). Parasti centrālais procesors ir fiziska pakete, kas instalējama servera mātesplatē, izmantojot ligzdu vai tiešo lodalvas savienojumu. Centrālā servera paketē var būt viens vai vairāki procesora kodoli.

| 1.4.5. | Atmiņa: šajā specifikācijā atmiņa ir servera daļa, kura atrodas ārpus procesora un kurā tiek uzglabāta informācija, ko procesors nekavējoties izmanto. |
| --- | --- |

1.4.5.

Atmiņa: šajā specifikācijā atmiņa ir servera daļa, kura atrodas ārpus procesora un kurā tiek uzglabāta informācija, ko procesors nekavējoties izmanto.

| 1.4.6. | Cietais disks (HDD): primārā datora uzglabāšanas ierīce, kura nolasa un raksta uz vienas vai vairākām rotējošām magnētiskā diska plāksnēm. |
| --- | --- |

1.4.6.

Cietais disks (HDD): primārā datora uzglabāšanas ierīce, kura nolasa un raksta uz vienas vai vairākām rotējošām magnētiskā diska plāksnēm.

| 1.4.7. | Cietvielu disks (SSD): datu uzglabāšanas ierīce, kura datu uzglabāšanas nolūkos izmanto atmiņas mikroshēmas, nevis rotējošas magnētiskās plāksnes. |
| --- | --- |

1.4.7.

Cietvielu disks (SSD): datu uzglabāšanas ierīce, kura datu uzglabāšanas nolūkos izmanto atmiņas mikroshēmas, nevis rotējošas magnētiskās plāksnes.

1.5.   Cits datu centra aprīkojums

| 1.5.1. | Tīkla iekārta: ierīce, kuras primārā funkcija ir nodot datus starp dažādām tīkla saskarnēm, garantējot datu savienojamību savienotu ierīču starpā (piemēram, maršrutētāja un pārslēga starpā). Datu savienojamību nodrošina, pārvietojot datu paketes, kas ir iekapsulētas atbilstoši interneta protokolam, optiskās šķiedras sakaru kanālam, tehnoloģijai InfiniBand vai līdzīgam protokolam. |
| --- | --- |

1.5.1.

Tīkla iekārta: ierīce, kuras primārā funkcija ir nodot datus starp dažādām tīkla saskarnēm, garantējot datu savienojamību savienotu ierīču starpā (piemēram, maršrutētāja un pārslēga starpā). Datu savienojamību nodrošina, pārvietojot datu paketes, kas ir iekapsulētas atbilstoši interneta protokolam, optiskās šķiedras sakaru kanālam, tehnoloģijai InfiniBand vai līdzīgam protokolam.

| 1.5.2. | Krātuves ražojums: pilnīgi funkcionāla krātuves sistēma, kas klientiem un tiešā veidā vai ar tīklu pievienotām ierīcēm sniedz datu uzglabāšanas pakalpojumus. Komponentus un apakšsistēmas, kuras ir krātuves ražojuma uzbūves neatņemama sastāvdaļa (piemēram, lai nodrošinātu iekšējo saziņu starp kontrolleri un diskiem), uzskata par krātuves ražojuma daļu. Pretēji iepriekš minētajam komponentus, ko parasti asociē ar datu uzglabāšanas vidi datu centrā (piemēram, ierīces, kas nepieciešamas ārēja SAN darbības nodrošināšanai), neuzskata par krātuves ražojuma daļu. Krātuves ražojumam var būt integrētie uzglabāšanas kontrolleri, uzglabāšanas ierīces, iegultie tīkla elementi, programmatūra un citas ierīces. Lai gan krātuves ražojumiem var būt viens vai vairāki iegultie procesori, tie nenodrošina lietotāja nodrošinātu programmatūru palaišanu, bet var palaist ar datiem saistītus lietojumus (piemēram, datu replicēšanu, dublēšanas aprīkojumus, datu saspiešanu, instalēšanas aģentus). |
| --- | --- |

1.5.2.

Krātuves ražojums: pilnīgi funkcionāla krātuves sistēma, kas klientiem un tiešā veidā vai ar tīklu pievienotām ierīcēm sniedz datu uzglabāšanas pakalpojumus. Komponentus un apakšsistēmas, kuras ir krātuves ražojuma uzbūves neatņemama sastāvdaļa (piemēram, lai nodrošinātu iekšējo saziņu starp kontrolleri un diskiem), uzskata par krātuves ražojuma daļu. Pretēji iepriekš minētajam komponentus, ko parasti asociē ar datu uzglabāšanas vidi datu centrā (piemēram, ierīces, kas nepieciešamas ārēja SAN darbības nodrošināšanai), neuzskata par krātuves ražojuma daļu. Krātuves ražojumam var būt integrētie uzglabāšanas kontrolleri, uzglabāšanas ierīces, iegultie tīkla elementi, programmatūra un citas ierīces. Lai gan krātuves ražojumiem var būt viens vai vairāki iegultie procesori, tie nenodrošina lietotāja nodrošinātu programmatūru palaišanu, bet var palaist ar datiem saistītus lietojumus (piemēram, datu replicēšanu, dublēšanas aprīkojumus, datu saspiešanu, instalēšanas aģentus).

| 1.5.3. | Nepārtrauktās barošanas avots (UPS): no pārveidotājiem, pārslēgiem un enerģijas uzkrājējiem, piemēram, akumulatoriem, sastāvoša ierīce, kura nodrošina jaudas padeves nepārtrauktību galvenā barošanas avota atteices gadījumā. |
| --- | --- |

1.5.3.

Nepārtrauktās barošanas avots (UPS): no pārveidotājiem, pārslēgiem un enerģijas uzkrājējiem, piemēram, akumulatoriem, sastāvoša ierīce, kura nodrošina jaudas padeves nepārtrauktību galvenā barošanas avota atteices gadījumā.

1.6.   Darba režīmi un enerģijas patēriņa stāvokļi

| 1.6.1. | Dīkstāve: darba stāvoklis, kad operētājsistēma un cita programmatūra ir pilnīgi ielādēta, datora serveris spēj pabeigt darba slodzes transakcijas, tomēr aktīvu darba slodzes transakciju sistēma neprasa vai negaida (t. i., datora serveris ir darba stāvoklī, bet neveic lietderīgu darbu). ACPI standarta sistēmām dīkstāves režīms atbilst tikai ACPI sistēmas S0 līmenim. |
| --- | --- |

1.6.1.

Dīkstāve: darba stāvoklis, kad operētājsistēma un cita programmatūra ir pilnīgi ielādēta, datora serveris spēj pabeigt darba slodzes transakcijas, tomēr aktīvu darba slodzes transakciju sistēma neprasa vai negaida (t. i., datora serveris ir darba stāvoklī, bet neveic lietderīgu darbu). ACPI standarta sistēmām dīkstāves režīms atbilst tikai ACPI sistēmas S0 līmenim.

| 1.6.2. | Aktīvais režīms: darba režīms, kad datora serveris veic darbu, reaģējot uz iepriekšējiem vai laiksakritīgiem ārējiem pieprasījumiem (piemēram, instrukcijas tīklā). Aktīvais režīms ir gan 1) aktīva apstrāde, gan 2) datu meklēšana/iegūšana no atmiņas, kešatmiņas vai iekšējās/ārējās atmiņas, vienlaikus gaidot papildu ievadi tīklā. |
| --- | --- |

1.6.2.

Aktīvais režīms: darba režīms, kad datora serveris veic darbu, reaģējot uz iepriekšējiem vai laiksakritīgiem ārējiem pieprasījumiem (piemēram, instrukcijas tīklā). Aktīvais režīms ir gan 1) aktīva apstrāde, gan 2) datu meklēšana/iegūšana no atmiņas, kešatmiņas vai iekšējās/ārējās atmiņas, vienlaikus gaidot papildu ievadi tīklā.

1.7.   Citi būtiski termini

| 1.7.1. | Kontrollera sistēma: dators vai datora serveris, kas pārvalda kritēriju novērtēšanas procesu. Kontrolleru sistēma pilda šādas funkcijas:






  a) | sāk un aptur katru veiktspējas kritērija segmentu (fāzi); |
| --- | --- | --- |

1.7.1.

Kontrollera sistēma: dators vai datora serveris, kas pārvalda kritēriju novērtēšanas procesu. Kontrolleru sistēma pilda šādas funkcijas:

a)

sāk un aptur katru veiktspējas kritērija segmentu (fāzi);

| b) | kontrolē veiktspējas kritērija darba slodzes pieprasījumus; |
| --- | --- |

b)

kontrolē veiktspējas kritērija darba slodzes pieprasījumus;

| c) | sāk un aptur datu savākšanu no jaudas analizētāja, lai katrā fāzē iegūto informāciju par jaudu un veiktspēju varētu savstarpēji sasaistīt; |
| --- | --- |

c)

sāk un aptur datu savākšanu no jaudas analizētāja, lai katrā fāzē iegūto informāciju par jaudu un veiktspēju varētu savstarpēji sasaistīt;

| d) | uzglabā žurnālfailus, kuros norādīta informācija par kritērija jaudu un veiktspēju; |
| --- | --- |

d)

uzglabā žurnālfailus, kuros norādīta informācija par kritērija jaudu un veiktspēju;

| e) | pārveido jēldatus piemērojamā formātā, lai tos var izmantot ziņošanai par kritēriju, šīs informācijas iesniegšanai un apstiprināšanai; kā arī |
| --- | --- |

e)

pārveido jēldatus piemērojamā formātā, lai tos var izmantot ziņošanai par kritēriju, šīs informācijas iesniegšanai un apstiprināšanai; kā arī

| f) | vāc un uzglabā informāciju par vidi, ja tā kritērijam ir automatizēta. |
| --- | --- |

f)

vāc un uzglabā informāciju par vidi, ja tā kritērijam ir automatizēta.

| 1.7.2. | Tīkla klients (testēšana): dators vai datora serveris, kas rada darba slodzes datplūsmu pārraidei uz testējamo iekārtu (UUT), kura ir savienota, izmantojot tīkla pārslēgu. |
| --- | --- |

1.7.2.

Tīkla klients (testēšana): dators vai datora serveris, kas rada darba slodzes datplūsmu pārraidei uz testējamo iekārtu (UUT), kura ir savienota, izmantojot tīkla pārslēgu.

| 1.7.3. | RAS iezīmes: saīsinājums, ko lieto, lai apzīmētu drošuma, pieejamības un apkalpojamības iezīmes. Dažkārt RAS paplašina un pieraksta kā RASM, papildinot to ar pārvaldīšanas spējas (manageability) iezīmi. Trīs primārie RAS elementi attiecībā uz datora serveri ir šādi:






  a) | drošuma iezīme: iezīme, kas apliecina servera spēju pildīt paredzētās funkcijas bez pārtraukuma, kuru rada komponenta kļūme (piemēram, komponenta atlase, temperatūra un/vai sprieguma normēšanas mazināšana, kļūdu konstatācija un labošana); |
| --- | --- | --- |

1.7.3.

RAS iezīmes: saīsinājums, ko lieto, lai apzīmētu drošuma, pieejamības un apkalpojamības iezīmes. Dažkārt RAS paplašina un pieraksta kā RASM, papildinot to ar pārvaldīšanas spējas (manageability) iezīmi. Trīs primārie RAS elementi attiecībā uz datora serveri ir šādi:

a)

drošuma iezīme: iezīme, kas apliecina servera spēju pildīt paredzētās funkcijas bez pārtraukuma, kuru rada komponenta kļūme (piemēram, komponenta atlase, temperatūra un/vai sprieguma normēšanas mazināšana, kļūdu konstatācija un labošana);

| b) | pieejamības iezīme: iezīme, kas apliecina servera spēju maksimāli uzlabot darbību pie normālas jaudas noteiktā zaudlaika posmā (piemēram, redundance (gan mikrolīmenī, gan makrolīmenī)); |
| --- | --- |

b)

pieejamības iezīme: iezīme, kas apliecina servera spēju maksimāli uzlabot darbību pie normālas jaudas noteiktā zaudlaika posmā (piemēram, redundance (gan mikrolīmenī, gan makrolīmenī));

| c) | apkalpojamības iezīme: iezīme, kas apliecina servera spēju tikt apkalpotam, nepārtraucot servera darbību (piemēram, karstā spraudnēšana). |
| --- | --- |

c)

apkalpojamības iezīme: iezīme, kas apliecina servera spēju tikt apkalpotam, nepārtraucot servera darbību (piemēram, karstā spraudnēšana).

| 1.7.4. | Servera procesora izmantojums: tāds procesora datošanas darbības koeficients pilnas slodzes procesora datošanas darbībai noteiktā spriegumā un frekvencē, kurš izmērīts nekavējoties vai vidēji īsā izmantojuma termiņā, kas ievērots zināmā skaitā aktīvu un/vai dīkstāves ciklu. |
| --- | --- |

1.7.4.

Servera procesora izmantojums: tāds procesora datošanas darbības koeficients pilnas slodzes procesora datošanas darbībai noteiktā spriegumā un frekvencē, kurš izmērīts nekavējoties vai vidēji īsā izmantojuma termiņā, kas ievērots zināmā skaitā aktīvu un/vai dīkstāves ciklu.

| 1.7.5. | Hipervizors: aparatūras virtualizācijas metodes tips, kas ļauj vairākām viesu operētājsistēmām vienlaicīgi darboties vienā resurssistēmā. |
| --- | --- |

1.7.5.

Hipervizors: aparatūras virtualizācijas metodes tips, kas ļauj vairākām viesu operētājsistēmām vienlaicīgi darboties vienā resurssistēmā.

| 1.7.6. | Apstrādes palīgpaātrinātājs (APA): datošanas izvērses pievienojumprogrammas karte, kas ir instalēta vispārīgā pievienojumprogrammas izvērses slotā (piemēram, GPGPU, kas instalēts specifikācijas PCI slotā). |
| --- | --- |

1.7.6.

Apstrādes palīgpaātrinātājs (APA): datošanas izvērses pievienojumprogrammas karte, kas ir instalēta vispārīgā pievienojumprogrammas izvērses slotā (piemēram, GPGPU, kas instalēts specifikācijas PCI slotā).

| 1.7.7. | DDR buferkanāls: kanāls vai atmiņas pieslēgvieta, kas datora serverī savieno atmiņas kontrolleri ar noteiktu skaitu atmiņas ierīču (piemēram, DIMM). Parasti datora serverī var būt vairāki atmiņas kontrolleri, kas savukārt var atbalstīt vienu vai vairākus DDR buferkanālus. Tādā veidā katrs DDR buferkanāls apkalpo tikai daļu no datora serverī esošās kopējās adresējamās atmiņas telpas. |
| --- | --- |

1.7.7.

DDR buferkanāls: kanāls vai atmiņas pieslēgvieta, kas datora serverī savieno atmiņas kontrolleri ar noteiktu skaitu atmiņas ierīču (piemēram, DIMM). Parasti datora serverī var būt vairāki atmiņas kontrolleri, kas savukārt var atbalstīt vienu vai vairākus DDR buferkanālus. Tādā veidā katrs DDR buferkanāls apkalpo tikai daļu no datora serverī esošās kopējās adresējamās atmiņas telpas.

1.8.   Ražojumu saime

Vispārējs apzīmējums, kas piešķirts kādas grupas datoriem, kuru montāžai parasti izmantota vienāda korpusa un mātesplates kombinācija, taču šī datoru grupa bieži vien aptver simtiem dažādu aparatūras un programmatūru konfigurāciju.

1.8.1.   Kopīgi ražojumu saimes rekvizīti: iezīmju kopums, kas ir vienāds visiem modeļiem/konfigurācijām vienā ražojumu saimē; un šis kopums veido pamatkonstrukciju. Visiem vienas ražojumu saimes modeļiem/konfigurācijām ir jābūt:

| a) | no vienas modeļa līnijas vai aparāta tipa; |
| --- | --- |

a)

no vienas modeļa līnijas vai aparāta tipa;

| b) | ar tādu pašu korpusu (proti, statņa, asmens vai pjedestāla tipa) vai ar tādu pašu mehānisko un elektrisko dizainu, tikai ar virspusīgām mehāniskām atšķirībām, lai tādējādi dizains varētu atbalstīt vairāku korpusu izmantošanu; |
| --- | --- |

b)

ar tādu pašu korpusu (proti, statņa, asmens vai pjedestāla tipa) vai ar tādu pašu mehānisko un elektrisko dizainu, tikai ar virspusīgām mehāniskām atšķirībām, lai tādējādi dizains varētu atbalstīt vairāku korpusu izmantošanu;

| c) | ar procesoru no vienas definētas procesoru sērijas vai ar procesoru, kuru pieslēdz vispārējā ligzdas tipā; |
| --- | --- |

c)

ar procesoru no vienas definētas procesoru sērijas vai ar procesoru, kuru pieslēdz vispārējā ligzdas tipā;

| d) | ar kopīgiem barošanas blokiem, kuru darbība nodrošina efektivitāti, kas nav mazāka par efektivitāti visos nepieciešamajos slodzes punktos, kas norādīti 3.2. iedaļā (proti, 10 %, 20 %, 50 % un 100 % no maksimālās nominālās slodzes vienas izejas barošanas avotiem; 20 %, 50 % un 100 % no maksimālās nominālās slodzes vairāku izejas jaudu barošanas avotiem). |
| --- | --- |

d)

ar kopīgiem barošanas blokiem, kuru darbība nodrošina efektivitāti, kas nav mazāka par efektivitāti visos nepieciešamajos slodzes punktos, kas norādīti 3.2. iedaļā (proti, 10 %, 20 %, 50 % un 100 % no maksimālās nominālās slodzes vienas izejas barošanas avotiem; 20 %, 50 % un 100 % no maksimālās nominālās slodzes vairāku izejas jaudu barošanas avotiem).

1.8.2.   Ražojumu saimes testētā ražojuma konfigurācijas

| a) | Apsveramās variācijas iegādes brīdī:






  1) | mazjaudīgas veiktspējas konfigurācija: komplekts, kuru veido procesora ligzdas jauda, barošanas avoti, atmiņa, krātuve (cietais disks / cietvielu disks) un ievadizvades ierīces, kas kopā nodrošina ražojumu saimes zemākās cenas vai zemākās veiktspējas datošanas platformu; |
| --- | --- | --- |

a)

Apsveramās variācijas iegādes brīdī:

1)

mazjaudīgas veiktspējas konfigurācija: komplekts, kuru veido procesora ligzdas jauda, barošanas avoti, atmiņa, krātuve (cietais disks / cietvielu disks) un ievadizvades ierīces, kas kopā nodrošina ražojumu saimes zemākās cenas vai zemākās veiktspējas datošanas platformu;

| 2) | jaudīgas veiktspējas konfigurācija: komplekts, kuru veido procesora ligzdas jauda, barošanas avoti, atmiņa, krātuve (cietais disks / cietvielu disks) un ievadizvades ierīces, kas kopā nodrošina ražojumu saimes augstākās cenas vai augstākās veiktspējas datošanas platformu. |
| --- | --- |

2)

jaudīgas veiktspējas konfigurācija: komplekts, kuru veido procesora ligzdas jauda, barošanas avoti, atmiņa, krātuve (cietais disks / cietvielu disks) un ievadizvades ierīces, kas kopā nodrošina ražojumu saimes augstākās cenas vai augstākās veiktspējas datošanas platformu.

| b) | Tipveida konfigurācija:
  tipveida konfigurācija: ražojuma konfigurācija starp minimālo un maksimālo jaudas konfigurāciju, kas raksturo izvietotu ražojumu ar lielu pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

b)

Tipveida konfigurācija:

tipveida konfigurācija: ražojuma konfigurācija starp minimālo un maksimālo jaudas konfigurāciju, kas raksturo izvietotu ražojumu ar lielu pārdošanas apjomu.

| c) | Jaudas izmantošanas varianti:






  1) | minimālās jaudas konfigurācija: minimālā konfigurācija, kas spēj sāknēt un palaist atbalstītās operētājsistēmas. Minimālajā konfigurācijā ietilpst procesora ligzdas mazākā jauda, vismazākais instalēto barošanas avotu skaits, atmiņa, krātuve (cietais disks / cietvielu disks) un ievadizvades ierīces, kuras ir gan pieejamas pārdošanā, gan spēj nodrošināt atbilstību ENERGY STAR prasībām; |
| --- | --- | --- |

c)

Jaudas izmantošanas varianti:

1)

minimālās jaudas konfigurācija: minimālā konfigurācija, kas spēj sāknēt un palaist atbalstītās operētājsistēmas. Minimālajā konfigurācijā ietilpst procesora ligzdas mazākā jauda, vismazākais instalēto barošanas avotu skaits, atmiņa, krātuve (cietais disks / cietvielu disks) un ievadizvades ierīces, kuras ir gan pieejamas pārdošanā, gan spēj nodrošināt atbilstību ENERGY STAR prasībām;

| 2) | maksimālā jaudas konfigurācija: pārdevēja izvēlētā to komponentu kombinācija, kas, tiklīdz salikti un atrodas darbībā, maksimāli palielina jaudas patēriņu ražojumu saimē. Maksimālajā konfigurācijā ietilpst procesora ligzdas lielākā jauda, lielākais instalēto barošanas avotu skaits, atmiņa, krātuve (cietais disks / cietvielu disks) un ievadizvades ierīces, kuras ir gan pieejamas pārdošanā, gan spēj nodrošināt atbilstību ENERGY STAR prasībām. |
| --- | --- |

2)

maksimālā jaudas konfigurācija: pārdevēja izvēlētā to komponentu kombinācija, kas, tiklīdz salikti un atrodas darbībā, maksimāli palielina jaudas patēriņu ražojumu saimē. Maksimālajā konfigurācijā ietilpst procesora ligzdas lielākā jauda, lielākais instalēto barošanas avotu skaits, atmiņa, krātuve (cietais disks / cietvielu disks) un ievadizvades ierīces, kuras ir gan pieejamas pārdošanā, gan spēj nodrošināt atbilstību ENERGY STAR prasībām.

2.   Darbības joma

2.1.   Iekļautie ražojumi

Lai ražojums saņemtu ENERGY STAR marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju, tam ir jāatbilst šā dokumenta 1. iedaļā sniegtajai datora servera definīcijai. Saskaņā ar 2.0. versiju atbilstību nosaka tikai datora serveriem ar asmens, vairākmezglu, statņa vai pjedestāla tipa korpusu un ne vairāk kā četrām procesora ligzdām (vai katram asmensserverim vai vairākmezglu serverim, ja pārbaudāmās ierīces ir šādi serveri). Ražojumi, uz kuriem 2.0. versija nepārprotami neattiecas, ir minēti 2.2. iedaļā.

2.2.   Neiekļautie ražojumi

| 2.2.1. | Ražojumi, uz kuriem attiecas citas ENERGY STAR ražojumu specifikācijas, nevar saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju. Pašlaik spēkā esošo specifikāciju saraksts atrodams tīmekļa vietnē www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Ražojumi, uz kuriem attiecas citas ENERGY STAR ražojumu specifikācijas, nevar saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju. Pašlaik spēkā esošo specifikāciju saraksts atrodams tīmekļa vietnē www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju nevar piešķirt šādiem ražojumiem:






  a) | pilnīgi bojājumpiecietīgiem serveriem; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju nevar piešķirt šādiem ražojumiem:

a)

pilnīgi bojājumpiecietīgiem serveriem;

| b) | serveru ierīcēm; |
| --- | --- |

b)

serveru ierīcēm;

| c) | augstas veiktspējas datošanas sistēmām; |
| --- | --- |

c)

augstas veiktspējas datošanas sistēmām;

| d) | lieliem serveriem; |
| --- | --- |

d)

lieliem serveriem;

| e) | krātuves ražojumiem, tostarp asmensatmiņai; kā arī |
| --- | --- |

e)

krātuves ražojumiem, tostarp asmensatmiņai; kā arī

| f) | tīkla iekārtai. |
| --- | --- |

f)

tīkla iekārtai.

3.   Kvalifikācijas kritēriji

3.1.   Zīmīgie cipari un noapaļošana

| 3.1.1. | Visus aprēķinus izdara ar tieši izmērītām (nenoapaļotām) vērtībām. |
| --- | --- |

3.1.1.

Visus aprēķinus izdara ar tieši izmērītām (nenoapaļotām) vērtībām.

| 3.1.2. | Ja vien nav norādīts citādi, atbilstību specifikācijas prasībām izvērtē, izmantojot tieši izmērītas vai aprēķinātas vērtības bez noapaļošanas. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ja vien nav norādīts citādi, atbilstību specifikācijas prasībām izvērtē, izmantojot tieši izmērītas vai aprēķinātas vērtības bez noapaļošanas.

| 3.1.3. | Tieši izmērītās vai aprēķinātās vērtības, ko ziņošanas nolūkā nosūta caur ENERGY STAR vietni, noapaļo līdz tuvākajam zīmīgajam ciparam, kā norādīts attiecīgajās specifikācijas prasībās. |
| --- | --- |

3.1.3.

Tieši izmērītās vai aprēķinātās vērtības, ko ziņošanas nolūkā nosūta caur ENERGY STAR vietni, noapaļo līdz tuvākajam zīmīgajam ciparam, kā norādīts attiecīgajās specifikācijas prasībās.

3.2.   Barošanas avota prasības

| 3.2.1. | Lai ražojumam piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, no pārbaudes iestādēm, kuras VAA ir atzinusi par tādām, kas var veikt barošanas avota testēšanu, pieņem barošanas avota testēšanas datus un pārbaudes protokolus. |
| --- | --- |

3.2.1.

Lai ražojumam piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, no pārbaudes iestādēm, kuras VAA ir atzinusi par tādām, kas var veikt barošanas avota testēšanu, pieņem barošanas avota testēšanas datus un pārbaudes protokolus.

| 3.2.2. | Barošanas avota efektivitātes kritēriji: barošanas avotiem, ko izmanto šai specifikācijai atbilstošos ražojumos, ir jāatbilst turpmāk minētajiem kritērijiem, ja tos testē, izmantojot Iekšēja barošanas avota energoefektivitātes vispārējā testa protokolu (Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol) Rev. 6.6. (pieejams tīmekļa vietnē www.efficientpowersupplies.org). Barošanas avota dati, kas iegūti, izmantojot Rev. 6.4.2. (kā norādīts 1.1. versijā), 6.4.3. vai 6.5., ir pieņemami, ja testēšana veikta pirms šīs specifikācijas 2.0. versijas spēkā stāšanās:






  a) | pjedestāla tipa un statņu tipa serveri: lai ENERGY STAR marķējumu piešķirtu pjedestāla tipa vai statņu tipa datora serverim, to pirms piegādes konfigurē tikai ar tādiem barošanas avotiem, kuri atbilst vai pārsniedz piemērojamās 1. tabulā norādītās efektivitātes prasības; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Barošanas avota efektivitātes kritēriji: barošanas avotiem, ko izmanto šai specifikācijai atbilstošos ražojumos, ir jāatbilst turpmāk minētajiem kritērijiem, ja tos testē, izmantojot Iekšēja barošanas avota energoefektivitātes vispārējā testa protokolu (Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol) Rev. 6.6. (pieejams tīmekļa vietnē www.efficientpowersupplies.org). Barošanas avota dati, kas iegūti, izmantojot Rev. 6.4.2. (kā norādīts 1.1. versijā), 6.4.3. vai 6.5., ir pieņemami, ja testēšana veikta pirms šīs specifikācijas 2.0. versijas spēkā stāšanās:

a)

pjedestāla tipa un statņu tipa serveri: lai ENERGY STAR marķējumu piešķirtu pjedestāla tipa vai statņu tipa datora serverim, to pirms piegādes konfigurē tikai ar tādiem barošanas avotiem, kuri atbilst vai pārsniedz piemērojamās 1. tabulā norādītās efektivitātes prasības;

| b) | asmensserveri un vairākmezglu serveri: lai ENERGY STAR marķējumu piešķirtu asmensserverim vai vairākmezglu serverim, ko piegādā ar korpusu, to pirms piegādes konfigurē tā, lai visi barošanas avoti, kas pievada enerģiju korpusam, atbilstu vai pārsniegtu piemērojamās 1. tabulā norādītās efektivitātes prasības.

  1.   tabula


  Efektivitātes prasības barošanas avotiem











  Barošanas avota tips | Nominālā izejas jauda | 10 % slodze | 20 % slodze | 50 % slodze | 100 % slodze |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ar vairākām izejām
  (maiņstrāvas–līdzstrāvas tips) | Visos izejas līmeņos | Nav attiecināms | 85 % | 88 % | 85 % |
| Ar vienu izeju
  (maiņstrāvas–līdzstrāvas tips) | Visos izejas līmeņos | 80 % | 88 % | 92 % | 88 % |

b)

asmensserveri un vairākmezglu serveri: lai ENERGY STAR marķējumu piešķirtu asmensserverim vai vairākmezglu serverim, ko piegādā ar korpusu, to pirms piegādes konfigurē tā, lai visi barošanas avoti, kas pievada enerģiju korpusam, atbilstu vai pārsniegtu piemērojamās 1. tabulā norādītās efektivitātes prasības.

1.   tabula

Efektivitātes prasības barošanas avotiem

Barošanas avota tips

Nominālā izejas jauda

10 % slodze

20 % slodze

50 % slodze

100 % slodze

Ar vairākām izejām

(maiņstrāvas–līdzstrāvas tips)

Visos izejas līmeņos

Nav attiecināms

85 %

88 %

85 %

Ar vienu izeju

(maiņstrāvas–līdzstrāvas tips)

Visos izejas līmeņos

80 %

88 %

92 %

88 %

| 3.2.3. | Barošanas avota jaudas koeficienta kritēriji: barošanas avotiem, ko izmanto šai specifikācijai atbilstošos datoros, ir jāatbilst turpmāk minētajiem kritērijiem, ja tos testē, izmantojot Iekšēja barošanas avota energoefektivitātes vispārējā testa protokolu (Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol) Rev. 6.6. (pieejams tīmekļa vietnē www.efficientpowersupplies.org). Barošanas avota dati, kas iegūti, izmantojot Rev. 6.4.2. (kā norādīts 1.1. versijā), 6.4.3. vai 6.5., ir pieņemami, ja testēšana veikta pirms 2.0. versijas spēkā stāšanās:






  a) | pjedestāla tipa un statņu tipa serveri: lai ENERGY STAR marķējumu piešķirtu pjedestāla tipa vai statņu tipa datora serverim, to pirms piegādes konfigurē tikai ar tādiem barošanas avotiem, kuri atbilst vai pārsniedz piemērojamos 2. tabulā norādītos jaudas koeficientus, ņemot vērā visus noslodzes apstākļus, kad izejas jauda nav mazāka par 75 vatiem. Partneriem ir jāizmēra un jāpaziņo barošanas avota jaudas koeficients, ja noslodzes apstākļi ir mazāki par 75 vatiem, lai gan nekādas minimālā jaudas koeficienta prasības netiek piemērotas; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Barošanas avota jaudas koeficienta kritēriji: barošanas avotiem, ko izmanto šai specifikācijai atbilstošos datoros, ir jāatbilst turpmāk minētajiem kritērijiem, ja tos testē, izmantojot Iekšēja barošanas avota energoefektivitātes vispārējā testa protokolu (Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol) Rev. 6.6. (pieejams tīmekļa vietnē www.efficientpowersupplies.org). Barošanas avota dati, kas iegūti, izmantojot Rev. 6.4.2. (kā norādīts 1.1. versijā), 6.4.3. vai 6.5., ir pieņemami, ja testēšana veikta pirms 2.0. versijas spēkā stāšanās:

a)

pjedestāla tipa un statņu tipa serveri: lai ENERGY STAR marķējumu piešķirtu pjedestāla tipa vai statņu tipa datora serverim, to pirms piegādes konfigurē tikai ar tādiem barošanas avotiem, kuri atbilst vai pārsniedz piemērojamos 2. tabulā norādītos jaudas koeficientus, ņemot vērā visus noslodzes apstākļus, kad izejas jauda nav mazāka par 75 vatiem. Partneriem ir jāizmēra un jāpaziņo barošanas avota jaudas koeficients, ja noslodzes apstākļi ir mazāki par 75 vatiem, lai gan nekādas minimālā jaudas koeficienta prasības netiek piemērotas;

| b) | asmensserveri vai vairākmezglu serveri: lai ENERGY STAR marķējumu piešķirtu asmensserverim vai vairākmezglu datora serverim, ko piegādā ar korpusu, tas pirms piegādes ir jākonfigurē tā, lai visi barošanas avoti, kas pievada enerģiju korpusam, atbilstu vai pārsniegtu piemērojamās 2. tabulā norādītās jaudas koeficienta prasības, ņemot vērā visus noslodzes apstākļus, kuriem izejas jauda nav mazāka par 75 vatiem. Partneriem ir jāizmēra un jāpaziņo barošanas avota jaudas koeficients, ja noslodzes apstākļi ir mazāki par 75 vatiem, lai gan nekādas minimālā jaudas koeficienta prasības netiek piemērotas. |
| --- | --- |

b)

asmensserveri vai vairākmezglu serveri: lai ENERGY STAR marķējumu piešķirtu asmensserverim vai vairākmezglu datora serverim, ko piegādā ar korpusu, tas pirms piegādes ir jākonfigurē tā, lai visi barošanas avoti, kas pievada enerģiju korpusam, atbilstu vai pārsniegtu piemērojamās 2. tabulā norādītās jaudas koeficienta prasības, ņemot vērā visus noslodzes apstākļus, kuriem izejas jauda nav mazāka par 75 vatiem. Partneriem ir jāizmēra un jāpaziņo barošanas avota jaudas koeficients, ja noslodzes apstākļi ir mazāki par 75 vatiem, lai gan nekādas minimālā jaudas koeficienta prasības netiek piemērotas.

2.   tabula

Jaudas koeficienta prasības barošanas avotiem

| Barošanas avota tips | Nominālā izejas jauda | 10 % slodze | 20 % slodze | 50 % slodze | 100 % slodze |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa vairākas izejas | Visas izejas jaudas vērtības | Nav attiecināms | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa viena izeja | Izejas jaudas vērtība ≤ 500 W | Nav attiecināms | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Izejas jaudas vērtība 500 W
  un
  izejas jaudas vērtība ≤ 1 000 W | 0,65 | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Izejas jaudas vērtība 1 000 vati | 0,80 | 0,90 | 0,90 | 0,95 |

Barošanas avota tips

Nominālā izejas jauda

10 % slodze

20 % slodze

50 % slodze

100 % slodze

Maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa vairākas izejas

Visas izejas jaudas vērtības

Nav attiecināms

0,80

0,90

0,95

Maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa viena izeja

Izejas jaudas vērtība ≤ 500 W

Nav attiecināms

0,80

0,90

0,95

Izejas jaudas vērtība 500 W

un

izejas jaudas vērtība ≤ 1 000 W

0,65

0,80

0,90

0,95

Izejas jaudas vērtība 1 000 vati

0,80

0,90

0,90

0,95

3.3.   Barošanas pārvaldības prasības

| 3.3.1. | Servera procesora barošanas pārvaldība: lai datora serverim piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, tam ir jābūt procesora barošanas pārvaldības iespējai, kas pēc noklusējuma ir iespējota pamata ievadizvades sistēmā un/vai ar vadības kontrolleri, apkalpošanas procesoru un/vai operētājsistēmu, kura piegādāta kopā ar datora serveri. Procesoriem ir jābūt tādiem, kuri gadījumā, ja ierīci izmanto maz, spēj samazināt tās enerģijas patēriņu, šādos veidos:






  a) | samazinot spriegumu un/vai frekvenci, izmantojot dinamisko sprieguma un frekvences mērogošanu (DVFS); vai |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Servera procesora barošanas pārvaldība: lai datora serverim piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, tam ir jābūt procesora barošanas pārvaldības iespējai, kas pēc noklusējuma ir iespējota pamata ievadizvades sistēmā un/vai ar vadības kontrolleri, apkalpošanas procesoru un/vai operētājsistēmu, kura piegādāta kopā ar datora serveri. Procesoriem ir jābūt tādiem, kuri gadījumā, ja ierīci izmanto maz, spēj samazināt tās enerģijas patēriņu, šādos veidos:

a)

samazinot spriegumu un/vai frekvenci, izmantojot dinamisko sprieguma un frekvences mērogošanu (DVFS); vai

| b) | iespējojot procesora vai kodola mazas jaudas režīmu, ja kodols vai ligzda netiek izmantoti. |
| --- | --- |

b)

iespējojot procesora vai kodola mazas jaudas režīmu, ja kodols vai ligzda netiek izmantoti.

| 3.3.2. | Supervizora barošanas pārvaldība: lai ražojumam, kurš nodrošina iepriekš uzstādītu supervizora sistēmu (piemēram, operētājsistēmu, hipervizoru), piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, tam ir jānodrošina supervizora barošanas pārvaldības sistēma, kas ir iespējota pēc noklusējuma. |
| --- | --- |

3.3.2.

Supervizora barošanas pārvaldība: lai ražojumam, kurš nodrošina iepriekš uzstādītu supervizora sistēmu (piemēram, operētājsistēmu, hipervizoru), piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, tam ir jānodrošina supervizora barošanas pārvaldības sistēma, kas ir iespējota pēc noklusējuma.

| 3.3.3. | Ziņošana par barošanas pārvaldību: lai piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, visām barošanas pārvaldības metodēm, kas iespējotas pēc noklusējuma, ir jābūt uzskaitītām jaudas un veiktspējas datu lapā. Šī prasība attiecas uz barošanas pārvaldības funkcijām pamata ievadizvades sistēmā, operētājsistēmā vai citā pirmavotā, ko galalietotājs var konfigurēt. |
| --- | --- |

3.3.3.

Ziņošana par barošanas pārvaldību: lai piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, visām barošanas pārvaldības metodēm, kas iespējotas pēc noklusējuma, ir jābūt uzskaitītām jaudas un veiktspējas datu lapā. Šī prasība attiecas uz barošanas pārvaldības funkcijām pamata ievadizvades sistēmā, operētājsistēmā vai citā pirmavotā, ko galalietotājs var konfigurēt.

3.4.   Kritēriji asmenssistēmai un vairākmezglu sistēmai

| 3.4.1. | Asmenssistēmu un vairākmezglu sistēmu termiskā vadība un uzraudzība: lai piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, asmensserverim vai vairākmezglu serverim ir jānodrošina korpusa vai asmens/mezgla ievades temperatūras uzraudzība reālā laikā, kā arī ventilatora darbības ātruma pārvaldības funkcija, kas ir iespējota pēc noklusējuma. |
| --- | --- |

3.4.1.

Asmenssistēmu un vairākmezglu sistēmu termiskā vadība un uzraudzība: lai piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, asmensserverim vai vairākmezglu serverim ir jānodrošina korpusa vai asmens/mezgla ievades temperatūras uzraudzība reālā laikā, kā arī ventilatora darbības ātruma pārvaldības funkcija, kas ir iespējota pēc noklusējuma.

| 3.4.2. | Asmensservera un vairākmezglu servera piegādes dokumentācija: lai piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, asmensserverim vai vairākmezglu serverim, ja klientam to piegādā atsevišķi no korpusa, pievieno dokumentāciju, lai informētu klientu, ka attiecīgais asmensserveris vai vairākmezglu serveris ir ENERGY STAR atbilstošs ražojums tikai tad, ja to instalē korpusā, kurš atbilst šā dokumenta 3.4.1. iedaļā izklāstītajām prasībām. Kopā ar asmensserveri vai vairākmezglu serveri ir jāpiegādā arī atbilstošu korpusu saraksts, kā arī pasūtīšanas informācija. Šīs prasības var izpildīt, nodrošinot drukātus materiālus, elektronisku dokumentāciju, ko piegādā kopā ar asmensserveri vai vairākmezglu serveri, vai nodrošinot publiski pieejamu informāciju partnera tīmekļa vietnē, kur atrodama informācija par asmensserveri vai vairākmezglu serveri. |
| --- | --- |

3.4.2.

Asmensservera un vairākmezglu servera piegādes dokumentācija: lai piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, asmensserverim vai vairākmezglu serverim, ja klientam to piegādā atsevišķi no korpusa, pievieno dokumentāciju, lai informētu klientu, ka attiecīgais asmensserveris vai vairākmezglu serveris ir ENERGY STAR atbilstošs ražojums tikai tad, ja to instalē korpusā, kurš atbilst šā dokumenta 3.4.1. iedaļā izklāstītajām prasībām. Kopā ar asmensserveri vai vairākmezglu serveri ir jāpiegādā arī atbilstošu korpusu saraksts, kā arī pasūtīšanas informācija. Šīs prasības var izpildīt, nodrošinot drukātus materiālus, elektronisku dokumentāciju, ko piegādā kopā ar asmensserveri vai vairākmezglu serveri, vai nodrošinot publiski pieejamu informāciju partnera tīmekļa vietnē, kur atrodama informācija par asmensserveri vai vairākmezglu serveri.

3.5.   Efektivitātes kritēriji aktīvā režīmā

| 3.5.1. | Ziņošana par efektivitātes kritērijiem aktīvā režīmā: lai piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, datora serveris vai datora serveru ražojumu saime ir jāiesniedz kvalifikācijas pārbaudei, nodrošinot turpmāk minēto informāciju un ņemot vērā visu pārbaudes protokolu par efektivitātes kritērijiem aktīvā režīmā:






  a) | galīgos SERT noteikšanas instrumenta rezultātus, tostarp rezultātu datnes (gan html, gan teksta formātā) un visas rezultātu–diagrammu png datnes; kā arī |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

Ziņošana par efektivitātes kritērijiem aktīvā režīmā: lai piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, datora serveris vai datora serveru ražojumu saime ir jāiesniedz kvalifikācijas pārbaudei, nodrošinot turpmāk minēto informāciju un ņemot vērā visu pārbaudes protokolu par efektivitātes kritērijiem aktīvā režīmā:

a)

galīgos SERT noteikšanas instrumenta rezultātus, tostarp rezultātu datnes (gan html, gan teksta formātā) un visas rezultātu–diagrammu png datnes; kā arī

| b) | vidējos SERT noteikšanas instrumenta rezultātus, kas iegūti visa testa laikā un ietver rezultātu informācijas datnes (gan html, gan teksta formātā) un visas rezultātu–diagrammu png datnes. |
| --- | --- |

b)

vidējos SERT noteikšanas instrumenta rezultātus, kas iegūti visa testa laikā un ietver rezultātu informācijas datnes (gan html, gan teksta formātā) un visas rezultātu–diagrammu png datnes.

Prasības datu paziņošanai un formatēšanai izklāstītas šīs specifikācijas 4.1. iedaļā.

| 3.5.2. | Nepilnīgs ziņojums: partneri klientu dokumentācijā vai tirdzniecības materiālos sniedz tikai pilnīgu testa ziņojumu, nevis izraugās atsevišķus noslodzes moduļa rezultātus un ziņo tikai par tiem, kā arī nekādā citā veidā nesniedz informāciju par efektivitātes mērīšanas instrumenta rezultātiem. |
| --- | --- |

3.5.2.

Nepilnīgs ziņojums: partneri klientu dokumentācijā vai tirdzniecības materiālos sniedz tikai pilnīgu testa ziņojumu, nevis izraugās atsevišķus noslodzes moduļa rezultātus un ziņo tikai par tiem, kā arī nekādā citā veidā nesniedz informāciju par efektivitātes mērīšanas instrumenta rezultātiem.

3.6.   Dīkstāves efektivitātes kritēriji – serveri ar vienu ligzdu (1S) un divām ligzdām (2S) (ne asmensserveri, ne vairākmezglu serveri)

| 3.6.1. | Ziņošana par dīkstāvē iegūtajiem datiem: dīkstāves maksimālo enerģijas patēriņu (PIDLE_MAX) mēra un paziņo gan kvalifikācijas materiālos, gan 4. iedaļā norādītajā veidā. |
| --- | --- |

3.6.1.

Ziņošana par dīkstāvē iegūtajiem datiem: dīkstāves maksimālo enerģijas patēriņu (PIDLE_MAX) mēra un paziņo gan kvalifikācijas materiālos, gan 4. iedaļā norādītajā veidā.

| 3.6.2. | Dīkstāves efektivitāte: izmērītais dīkstāves enerģijas patēriņš (PIDLE) nav lielāks par maksimālo dīkstāves enerģijas patēriņa vērtību (PIDLE_MAX), kas aprēķināta atbilstoši 1. vienādojumam.

  1. vienādojums. Aprēķins: enerģijas patēriņa maksimālā vērtība dīkstāvē



  kur:






  — | PIDLE_MAX ir enerģijas patēriņa maksimālā vērtība dīkstāvē, |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

Dīkstāves efektivitāte: izmērītais dīkstāves enerģijas patēriņš (PIDLE) nav lielāks par maksimālo dīkstāves enerģijas patēriņa vērtību (PIDLE_MAX), kas aprēķināta atbilstoši 1. vienādojumam.

1. vienādojums. Aprēķins: enerģijas patēriņa maksimālā vērtība dīkstāvē

Formula

kur:

—

PIDLE_MAX ir enerģijas patēriņa maksimālā vērtība dīkstāvē,

| — | PBASE ir jaudas pamata pielaide dīkstāves režīmā, kas noteikta atbilstoši 3. tabulai, |
| --- | --- |

—

PBASE ir jaudas pamata pielaide dīkstāves režīmā, kas noteikta atbilstoši 3. tabulai,

| — | PADDL_i ir jaudas pielaide dīkstāves režīmā papildu komponentiem, kas noteikta atbilstoši 4. tabulai.






  a) | Norādītie dīkstāves jaudas ierobežojumi ir piemērojami tikai sistēmām ar vienu un divām ligzdām. |
| --- | --- | --- |

—

PADDL_i ir jaudas pielaide dīkstāves režīmā papildu komponentiem, kas noteikta atbilstoši 4. tabulai.

a)

Norādītie dīkstāves jaudas ierobežojumi ir piemērojami tikai sistēmām ar vienu un divām ligzdām.

| b) | Lai kvalifikācijas nolūkos noteiktu dīkstāves enerģijas patēriņu, izmanto ENERGY STAR datoru servera testēšanas metodes 6.1. iedaļu. |
| --- | --- |

b)

Lai kvalifikācijas nolūkos noteiktu dīkstāves enerģijas patēriņu, izmanto ENERGY STAR datoru servera testēšanas metodes 6.1. iedaļu.

| c) | Noturīgā kategorija, kas norādīta 3. tabulā, attiecas tikai uz sistēmām ar divām ligzdām, kuras atbilst noturīga servera definīcijai, kas minēta B papildinājumā. |
| --- | --- |

c)

Noturīgā kategorija, kas norādīta 3. tabulā, attiecas tikai uz sistēmām ar divām ligzdām, kuras atbilst noturīga servera definīcijai, kas minēta B papildinājumā.

| d) | Visi 3. un 4. tabulā norādītie apjomi (izņemot instalētus procesorus) attiecas uz sistēmā instalēto komponentu skaitu, nevis uz maksimālo komponentu skaitu, ko sistēma spēj atbalstīt (piemēram, instalēto atmiņu, nevis atbalstīto atmiņu utt.). |
| --- | --- |

d)

Visi 3. un 4. tabulā norādītie apjomi (izņemot instalētus procesorus) attiecas uz sistēmā instalēto komponentu skaitu, nevis uz maksimālo komponentu skaitu, ko sistēma spēj atbalstīt (piemēram, instalēto atmiņu, nevis atbalstīto atmiņu utt.).

| e) | Barošanas avota papildu pielaidi var piemērot katram konfigurācijā izmantotajam papildu barošanas avotam. |
| --- | --- |

e)

Barošanas avota papildu pielaidi var piemērot katram konfigurācijā izmantotajam papildu barošanas avotam.

| f) | Lai noteiktu jaudas pielaidi dīkstāves režīmā, atmiņas ietilpību noapaļo līdz tuvākajam GB (10). |
| --- | --- |

f)

Lai noteiktu jaudas pielaidi dīkstāves režīmā, atmiņas ietilpību noapaļo līdz tuvākajam GB (10).

| g) | Ievadizvades ierīču papildu pielaidi var piemērot visām ievadizvades ierīcēm, kas ietilpst pamata konfigurācijā (t. i., Ethernet tīkla ierīcēm, kas papildina divas pieslēgvietas, kuras nav mazākas par 1 gigabitu sekundē (Gbit/s), Ethernet tīkls platē, kā arī visām ar Ethernet tīklu nesaistītām ievadizvades ierīcēm), tostarp var piemērot plates ievadizvades ierīcēm un pievienojuma ievadizvades ierīcēm, kas instalētas, izmantojot izvērses slotus. Šo pielaidi var piemērot katram turpmāk minētajam ievadizvades funkcionalitātes veidam: Ethernet tīklam, SAS, SATA, optiskās šķiedras sakaru kanālam un tehnoloģijai Infiniband. |
| --- | --- |

g)

Ievadizvades ierīču papildu pielaidi var piemērot visām ievadizvades ierīcēm, kas ietilpst pamata konfigurācijā (t. i., Ethernet tīkla ierīcēm, kas papildina divas pieslēgvietas, kuras nav mazākas par 1 gigabitu sekundē (Gbit/s), Ethernet tīkls platē, kā arī visām ar Ethernet tīklu nesaistītām ievadizvades ierīcēm), tostarp var piemērot plates ievadizvades ierīcēm un pievienojuma ievadizvades ierīcēm, kas instalētas, izmantojot izvērses slotus. Šo pielaidi var piemērot katram turpmāk minētajam ievadizvades funkcionalitātes veidam: Ethernet tīklam, SAS, SATA, optiskās šķiedras sakaru kanālam un tehnoloģijai Infiniband.

| h) | Ievadizvades ierīces papildu pielaidi aprēķina, pamatojoties uz norādīto viena savienojuma saites ātrumu, kas noapaļots līdz tuvākajam gigabitam (Gbit). Ievadizvades ierīcēm, kuru ātrums ir mazāks par 1 Gbit, nevar piešķirt ievadizvades ierīces papildu pielaidi. |
| --- | --- |

h)

Ievadizvades ierīces papildu pielaidi aprēķina, pamatojoties uz norādīto viena savienojuma saites ātrumu, kas noapaļots līdz tuvākajam gigabitam (Gbit). Ievadizvades ierīcēm, kuru ātrums ir mazāks par 1 Gbit, nevar piešķirt ievadizvades ierīces papildu pielaidi.

| i) | Ievadizvades ierīces papildu pielaidi piemēro tikai tām ievadizvades ierīcēm, kuras piegādes konfigurācijā ir aktivizētas/iespējotas un spēj funkcionēt, kad ir pieslēgtas aktīvam pārslēgam. |
| --- | --- |

i)

Ievadizvades ierīces papildu pielaidi piemēro tikai tām ievadizvades ierīcēm, kuras piegādes konfigurācijā ir aktivizētas/iespējotas un spēj funkcionēt, kad ir pieslēgtas aktīvam pārslēgam.

3.   tabula

Jaudas pamata pielaide dīkstāves režīmā 1S un 2S tipa serveriem

| Kategorija | Maksimālais iespējamais instalēto procesoru skaits
  (# P) | Pārvaldīts serveris | Jaudas pamata pielaide dīkstāves režīmā, PBASE

  (vatos) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Nē | 47,0 |
| B | 1 | Jā | 57,0 |
| C | 2 | Nē | 92,0 |
| D | 2 | Jā | 142,0 |
| Noturīgs | 2 | Jā | 205,0 |

Kategorija

Maksimālais iespējamais instalēto procesoru skaits

(# P)

Pārvaldīts serveris

Jaudas pamata pielaide dīkstāves režīmā, PBASE

(vatos)

A

1

Nē

47,0

B

1

Jā

57,0

C

2

Nē

92,0

D

2

Jā

142,0

Noturīgs

2

Jā

205,0

4.   tabula

Jaudas papildu pielaide dīkstāves režīmā papildu komponentiem

| Sistēmas raksturiezīmes | Piemērojamība | Jaudas papildu pielaide dīkstāves režīmā |
| --- | --- | --- |
| Papildu
  barošanas avoti | Barošanas avoti, kas ierīkoti īpaši jaudas redundancei | 20 vati par katru barošanas avotu |
| Cietie diski (tostarp cietvielu diski) | Katrs instalētais cietais disks | 8,0 vati par katru cieto disku |
| Papildu atmiņa | Instalētā atmiņa pārsniedz 4 GB | 0,75 vati par katru GB |
| Papildu DDR buferkanāli | Instalētie DDR buferkanāli, kam ir vairāk nekā 8 kanāli
  (tikai noturīgiem serveriem) | 4,0 vati par katru DDR buferkanālu |
| Papildu
  ievadizvades ierīces | Instalētā ierīce ar vairāk nekā divām pieslēgvietām, kas ir ≥ 1 Gbit, Ethernet tīklā | 1 Gbit: nekāda pielaide
  = 1 Gbit: 2,0 vati / aktīvā pieslēgvieta
  1 Gbit un 10 Gbit: 4,0 vati / aktīvā pieslēgvieta
  ≥ 10 Gbit: 8,0 vati / aktīvā pieslēgvieta |

Sistēmas raksturiezīmes

Piemērojamība

Jaudas papildu pielaide dīkstāves režīmā

Papildu

barošanas avoti

Barošanas avoti, kas ierīkoti īpaši jaudas redundancei

20 vati par katru barošanas avotu

Cietie diski (tostarp cietvielu diski)

Katrs instalētais cietais disks

8,0 vati par katru cieto disku

Papildu atmiņa

Instalētā atmiņa pārsniedz 4 GB

0,75 vati par katru GB

Papildu DDR buferkanāli

Instalētie DDR buferkanāli, kam ir vairāk nekā 8 kanāli

(tikai noturīgiem serveriem)

4,0 vati par katru DDR buferkanālu

Papildu

ievadizvades ierīces

Instalētā ierīce ar vairāk nekā divām pieslēgvietām, kas ir ≥ 1 Gbit, Ethernet tīklā

1 Gbit: nekāda pielaide

= 1 Gbit: 2,0 vati / aktīvā pieslēgvieta

1 Gbit un 10 Gbit: 4,0 vati / aktīvā pieslēgvieta

≥ 10 Gbit: 8,0 vati / aktīvā pieslēgvieta

3.7.   Dīkstāves efektivitātes kritēriji – serveri ar trim ligzdām (3S) un četrām ligzdām (4S) (ne asmensserveri, ne vairākmezglu serveri).

Ziņošana par dīkstāvē iegūtajiem datiem: dīkstāves enerģijas patēriņu (PIDLE) mēra un paziņo gan kvalifikācijas materiālos, gan 4. iedaļā norādītajā veidā.

3.8.   Dīkstāves efektivitātes kritēriji – asmensserveri

| 3.8.1. | Ziņošana par dīkstāvē iegūtajiem datiem: dīkstāves enerģijas patēriņu (PTOT_BLADE_SYS) un (PBLADE) mēra un paziņo gan kvalifikācijas materiālos, gan 4. iedaļā norādītajā veidā. |
| --- | --- |

3.8.1.

Ziņošana par dīkstāvē iegūtajiem datiem: dīkstāves enerģijas patēriņu (PTOT_BLADE_SYS) un (PBLADE) mēra un paziņo gan kvalifikācijas materiālos, gan 4. iedaļā norādītajā veidā.

| 3.8.2. | Asmenserveru atbilstību 3.8.1. iedaļā minētajam pārbauda, ņemot vērā turpmāk minētos nosacījumus:






  a) | jaudas vērtības mēra un paziņo, izmantojot pusaizpildītu asmenskorpusu. Asmensserveriem, kuriem ir vairāki jaudas vērtību apgabali, izvēlas to jaudas vērtību apgabalu skaitu, kas vislielākā mērā aizpilda pusi asmenskorpusa. Ja var izvēlēties starp divām iespējām, kuras pusi aizpildi vienlīdz lielā mērā, testu veic ar to vērtību apgabalu vai vērtību apgabalu kopumu, kurš izmanto vairāk asmensserveru. Paziņo to asmeņu skaitu, kas tika pārbaudīts pusaizpildītā asmenskorpusa testā; |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

Asmenserveru atbilstību 3.8.1. iedaļā minētajam pārbauda, ņemot vērā turpmāk minētos nosacījumus:

a)

jaudas vērtības mēra un paziņo, izmantojot pusaizpildītu asmenskorpusu. Asmensserveriem, kuriem ir vairāki jaudas vērtību apgabali, izvēlas to jaudas vērtību apgabalu skaitu, kas vislielākā mērā aizpilda pusi asmenskorpusa. Ja var izvēlēties starp divām iespējām, kuras pusi aizpildi vienlīdz lielā mērā, testu veic ar to vērtību apgabalu vai vērtību apgabalu kopumu, kurš izmanto vairāk asmensserveru. Paziņo to asmeņu skaitu, kas tika pārbaudīts pusaizpildītā asmenskorpusa testā;

| b) | pēc izvēles var izmērīt un paziņot pilnīgi aizpildīta asmenskorpusa jaudu, ja vien tiek sniegti dati arī par pusaizpildītu korpusu; |
| --- | --- |

b)

pēc izvēles var izmērīt un paziņot pilnīgi aizpildīta asmenskorpusa jaudu, ja vien tiek sniegti dati arī par pusaizpildītu korpusu;

| c) | visiem asmenskorpusā instalētiem asmensserveriem ir vienāda konfigurācija (tie ir homogēni); |
| --- | --- |

c)

visiem asmenskorpusā instalētiem asmensserveriem ir vienāda konfigurācija (tie ir homogēni);

| d) | katra asmens jaudas vērtību aprēķina, izmantojot 2. vienādojumu. |
| --- | --- |

d)

katra asmens jaudas vērtību aprēķina, izmantojot 2. vienādojumu.

2. vienādojums. Atsevišķa asmens jaudas aprēķins

Formula

kur:

| — | PBLADE ir katra servera asmens energopatēriņš, |
| --- | --- |

—

PBLADE ir katra servera asmens energopatēriņš,

| — | PTOT_BLADE_SYS ir kopējais izmērītais asmenssistēmas energopatēriņš, |
| --- | --- |

—

PTOT_BLADE_SYS ir kopējais izmērītais asmenssistēmas energopatēriņš,

| — | PINST_BLADE_SRV ir testētajā asmenskorpusā instalēto asmensserveru skaits. |
| --- | --- |

—

PINST_BLADE_SRV ir testētajā asmenskorpusā instalēto asmensserveru skaits.

3.9.   Dīkstāves efektivitātes kritēriji – vairākmezglu serveri

| 3.9.1. | Ziņošana par dīkstāvē iegūtajiem datiem: dīkstāves enerģijas patēriņu (PTOT_NODE_SYS) un (PNODE) mēra un paziņo gan kvalifikācijas materiālos, gan turpmāk dokumentā 4. iedaļā norādītajā veidā. |
| --- | --- |

3.9.1.

Ziņošana par dīkstāvē iegūtajiem datiem: dīkstāves enerģijas patēriņu (PTOT_NODE_SYS) un (PNODE) mēra un paziņo gan kvalifikācijas materiālos, gan turpmāk dokumentā 4. iedaļā norādītajā veidā.

| 3.9.2. | Vairākmezglu serveru atbilstību 3.9.1. iedaļā minētajam pārbauda, ņemot vērā turpmāk minētos nosacījumus:






  a) | jaudas vērtības mēra un paziņo, izmantojot pilnīgi aizpildītu vairākmezglu korpusu; |
| --- | --- | --- |

3.9.2.

Vairākmezglu serveru atbilstību 3.9.1. iedaļā minētajam pārbauda, ņemot vērā turpmāk minētos nosacījumus:

a)

jaudas vērtības mēra un paziņo, izmantojot pilnīgi aizpildītu vairākmezglu korpusu;

| b) | visiem vairākmezglu korpusā instalētiem vairākmezglu serveriem ir vienāda konfigurācija (tie ir homogēni); |
| --- | --- |

b)

visiem vairākmezglu korpusā instalētiem vairākmezglu serveriem ir vienāda konfigurācija (tie ir homogēni);

| c) | katra mezgla jaudas vērtību aprēķina, izmantojot 3. vienādojumu. |
| --- | --- |

c)

katra mezgla jaudas vērtību aprēķina, izmantojot 3. vienādojumu.

3. vienādojums. Atsevišķa mezgla jaudas aprēķins

Formula

kur:

| — | PNODE ir katra servera mezgla energopatēriņš, |
| --- | --- |

—

PNODE ir katra servera mezgla energopatēriņš,

| — | PTOT_NODE_SYS ir kopējais izmērītais vairākmezglu servera energopatēriņš, |
| --- | --- |

—

PTOT_NODE_SYS ir kopējais izmērītais vairākmezglu servera energopatēriņš,

| — | PINST_NODE_SRV ir testētajā vairākmezglu korpusā instalēto vairākmezglu serveru skaits. |
| --- | --- |

—

PINST_NODE_SRV ir testētajā vairākmezglu korpusā instalēto vairākmezglu serveru skaits.

3.10.   Citi testēšanas kritēriji

APA prasības: visiem datoru serveriem, kurus pārdod ar APA, piemēro turpmāk minētos kritērijus un nosacījumus:

| a) | atsevišķām konfigurācijām: testēšanu dīkstāves režīmā veic gan ar instalēto APA, gan bez tā. Dīkstāves energopatēriņa mērījumus, kas veikti gan ar instalētajiem APA, gan bez tiem, iesniedz VAA vai Eiropas Komisijai, atbilstošā gadījumā ENERGY STAR kvalifikācijas materiālu ietvaros; |
| --- | --- |

a)

atsevišķām konfigurācijām: testēšanu dīkstāves režīmā veic gan ar instalēto APA, gan bez tā. Dīkstāves energopatēriņa mērījumus, kas veikti gan ar instalētajiem APA, gan bez tiem, iesniedz VAA vai Eiropas Komisijai, atbilstošā gadījumā ENERGY STAR kvalifikācijas materiālu ietvaros;

| b) | ražojumu saimēm: dīkstāves energopatēriņa mērījumus veic gan ar APA, gan bez APA, kas instalēti maksimālās jaudas / augstas veiktspējas konfigurācijā atbilstoši 1.8.2. iedaļai. Pēc izvēles testu ar instalētajiem APA vai bez tiem var veikt un norādīt citos testa punktos; |
| --- | --- |

b)

ražojumu saimēm: dīkstāves energopatēriņa mērījumus veic gan ar APA, gan bez APA, kas instalēti maksimālās jaudas / augstas veiktspējas konfigurācijā atbilstoši 1.8.2. iedaļai. Pēc izvēles testu ar instalētajiem APA vai bez tiem var veikt un norādīt citos testa punktos;

| c) | dīkstāves režīma energopatēriņa mērījumus, kas veikti gan ar instalētajiem APA, gan bez tiem, iesniedz VAA vai Eiropas Komisijai, atbilstošā gadījumā ENERGY STAR kvalifikācijas materiālu ietvaros. Šos mērījumus iesniedz par katru atsevišķo APA ražojumu, ko paredzēts pārdot kopā ar kvalificēto konfigurāciju; |
| --- | --- |

c)

dīkstāves režīma energopatēriņa mērījumus, kas veikti gan ar instalētajiem APA, gan bez tiem, iesniedz VAA vai Eiropas Komisijai, atbilstošā gadījumā ENERGY STAR kvalifikācijas materiālu ietvaros. Šos mērījumus iesniedz par katru atsevišķo APA ražojumu, ko paredzēts pārdot kopā ar kvalificēto konfigurāciju;

| d) | PIDLE mērījumus, kas minēti 3.6. un 3.7. iedaļā, PBLADE mērījumus, kas minēti 3.8. iedaļā, un PNODE mērījumus, kas minēti 3.9. iedaļā, veic, noņemot APA, pat ja piegādes konfigurācijā tas ir instalēts. Pēc tam šos mērījumus citu pēc cita atkārto ar katru instalēto APA, lai novērtētu katra instalētā APA energopatēriņu dīkstāves režīmā; |
| --- | --- |

d)

PIDLE mērījumus, kas minēti 3.6. un 3.7. iedaļā, PBLADE mērījumus, kas minēti 3.8. iedaļā, un PNODE mērījumus, kas minēti 3.9. iedaļā, veic, noņemot APA, pat ja piegādes konfigurācijā tas ir instalēts. Pēc tam šos mērījumus citu pēc cita atkārto ar katru instalēto APA, lai novērtētu katra instalētā APA energopatēriņu dīkstāves režīmā;

| e) | kvalificētajā konfigurācijā katra instalētā APA energopatēriņš dīkstāves režīmā nepārsniedz 46 vatus; |
| --- | --- |

e)

kvalificētajā konfigurācijā katra instalētā APA energopatēriņš dīkstāves režīmā nepārsniedz 46 vatus;

| f) | paziņo par katra kvalificētajā konfigurācijā pārdotā atsevišķā APA energopatēriņu dīkstāves režīmā. |
| --- | --- |

f)

paziņo par katra kvalificētajā konfigurācijā pārdotā atsevišķā APA energopatēriņu dīkstāves režīmā.

4.   Standarta prasības par informācijas sniegšanu

Prasības par datu paziņošanu

| 4.1. | Eiropas Komisijai iesniedz visus nepieciešamos datus, kas norādīti ENERGY STAR 2.0. versijā – kvalificēto datoru serveru ražojumu apmaiņas veidlapā; to dara par katru ENERGY STAR kvalificēto datora serveri vai datora servera ražojumu saimi.






  a) | Partnerus mudina sniegt vienu informācijas kopumu par katru ENERGY STAR kvalificētā ražojuma konfigurāciju, lai gan Eiropas Komisija pieņems arī datus par katru kvalificēto ražojumu saimi. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Eiropas Komisijai iesniedz visus nepieciešamos datus, kas norādīti ENERGY STAR 2.0. versijā – kvalificēto datoru serveru ražojumu apmaiņas veidlapā; to dara par katru ENERGY STAR kvalificēto datora serveri vai datora servera ražojumu saimi.

a)

Partnerus mudina sniegt vienu informācijas kopumu par katru ENERGY STAR kvalificētā ražojuma konfigurāciju, lai gan Eiropas Komisija pieņems arī datus par katru kvalificēto ražojumu saimi.

| b) | Attiecīgā gadījumā ražojumu saimes kvalifikācijā ir jāiekļauj dati visiem 1.8.2. iedaļā noteiktajiem testa punktiem. |
| --- | --- |

b)

Attiecīgā gadījumā ražojumu saimes kvalifikācijā ir jāiekļauj dati visiem 1.8.2. iedaļā noteiktajiem testa punktiem.

| c) | Ja iespējams, partneriem ir jānodrošina arī hipersaite uz sīki izstrādātu energopatēriņa kalkulatoru, kurš atrodams partneru tīmekļa vietnē un kuru pircēji var izmantot, lai izprastu ražojumu saimes konkrētās konfigurācijas energopatēriņu un veiktspējas informāciju. |
| --- | --- |

c)

Ja iespējams, partneriem ir jānodrošina arī hipersaite uz sīki izstrādātu energopatēriņa kalkulatoru, kurš atrodams partneru tīmekļa vietnē un kuru pircēji var izmantot, lai izprastu ražojumu saimes konkrētās konfigurācijas energopatēriņu un veiktspējas informāciju.

| 4.2. | Turpmāk minētā informācija tiks attēlota ES ENERGY STAR tīmekļa vietnē, izmantojot ražojuma meklēšanas rīku:






  a) | modeļa nosaukums un skaits, identifikācijas SKU un/vai konfigurācijas ID; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Turpmāk minētā informācija tiks attēlota ES ENERGY STAR tīmekļa vietnē, izmantojot ražojuma meklēšanas rīku:

a)

modeļa nosaukums un skaits, identifikācijas SKU un/vai konfigurācijas ID;

| b) | sistēmas raksturiezīmes (korpuss, pieejamās ligzdas/sloti, jaudas specifikācijas, utt.); |
| --- | --- |

b)

sistēmas raksturiezīmes (korpuss, pieejamās ligzdas/sloti, jaudas specifikācijas, utt.);

| c) | sistēmas tips (nepārvaldīta, pārvaldīta, mērogojama, utt.); |
| --- | --- |

c)

sistēmas tips (nepārvaldīta, pārvaldīta, mērogojama, utt.);

| d) | sistēmas konfigurācija(-as) (tostarp mazjaudīgas veiktspējas konfigurācija, augstas veiktspējas konfigurācija, minimālās jaudas konfigurācija, maksimālās jaudas konfigurācija, kā arī tipveida konfigurācija ražojumu saimes kvalifikācijai); |
| --- | --- |

d)

sistēmas konfigurācija(-as) (tostarp mazjaudīgas veiktspējas konfigurācija, augstas veiktspējas konfigurācija, minimālās jaudas konfigurācija, maksimālās jaudas konfigurācija, kā arī tipveida konfigurācija ražojumu saimes kvalifikācijai);

| e) | energopatēriņš un veiktspējas dati, kas iegūti no nepieciešamās aktīvā režīma un dīkstāves režīma efektivitātes kritēriju testēšanas, tostarp results.xml, results.html, results.txt, visas results-chart.png datnes, results-details.html, results-details.txt, visas results-details-chart.png datnes; |
| --- | --- |

e)

energopatēriņš un veiktspējas dati, kas iegūti no nepieciešamās aktīvā režīma un dīkstāves režīma efektivitātes kritēriju testēšanas, tostarp results.xml, results.html, results.txt, visas results-chart.png datnes, results-details.html, results-details.txt, visas results-details-chart.png datnes;

| f) | pieejamās un iespējotās energotaupības funkcijas (piemēram, barošanas pārvaldība); |
| --- | --- |

f)

pieejamās un iespējotās energotaupības funkcijas (piemēram, barošanas pārvaldība);

| g) | no ASHRAE termiskā ziņojuma izraudzītu datu saraksts; |
| --- | --- |

g)

no ASHRAE termiskā ziņojuma izraudzītu datu saraksts;

| h) | ieplūdes gaisa temperatūras mērījumi, kas veikti gan pirms testa sākuma, gan pēc testa dīkstāves režīmā, gan arī pēc testa aktīvā režīmā; |
| --- | --- |

h)

ieplūdes gaisa temperatūras mērījumi, kas veikti gan pirms testa sākuma, gan pēc testa dīkstāves režīmā, gan arī pēc testa aktīvā režīmā;

| i) | ražojumu saimes kvalificēšanai – kvalificēto konfigurāciju saraksts ar kvalificētiem SKU vai konfigurācijas ID; kā arī |
| --- | --- |

i)

ražojumu saimes kvalificēšanai – kvalificēto konfigurāciju saraksts ar kvalificētiem SKU vai konfigurācijas ID; kā arī

| j) | asmensserveriem – ENERGY STAR kvalifikācijas prasībām atbilstošu savietojamu asmenskorpusu saraksts. |
| --- | --- |

j)

asmensserveriem – ENERGY STAR kvalifikācijas prasībām atbilstošu savietojamu asmenskorpusu saraksts.

| 4.3. | VAA un Eiropas Komisija pēc vajadzības var periodiski izvērtēt šo sarakstu un par izvērtēšanas procesu informēs ieinteresētās personas, aicinot tās iesaistīties tajā. |
| --- | --- |

4.3.

VAA un Eiropas Komisija pēc vajadzības var periodiski izvērtēt šo sarakstu un par izvērtēšanas procesu informēs ieinteresētās personas, aicinot tās iesaistīties tajā.

5.   Standarta veiktspējas datu mērījums un izvades prasības

5.1.   Mērījums un izvade

| 5.1.1. | Datora serverim ir jānodrošina informācija par ievades enerģijas patēriņu (W), ieplūdes gaisa temperatūru (°C), kā arī visu loģisko centrālo procesoru vidējo izmantojumu. Informācijai jābūt pieejamai publicētā vai lietotājam pieejamā formātā, kas trešām pusēm ir viegli salasāms, nepatentētā pārvaldības programmatūrā standarta tīklā. Asmensserveriem un sistēmām, kā arī vairākmezglu serveriem un sistēmām datus var apkopot par korpusu. |
| --- | --- |

5.1.1.

Datora serverim ir jānodrošina informācija par ievades enerģijas patēriņu (W), ieplūdes gaisa temperatūru (°C), kā arī visu loģisko centrālo procesoru vidējo izmantojumu. Informācijai jābūt pieejamai publicētā vai lietotājam pieejamā formātā, kas trešām pusēm ir viegli salasāms, nepatentētā pārvaldības programmatūrā standarta tīklā. Asmensserveriem un sistēmām, kā arī vairākmezglu serveriem un sistēmām datus var apkopot par korpusu.

| 5.1.2. | Dokumenta 5.1.1. iedaļā minētā prasība sniegt datus par ievades enerģijas patēriņu un ieplūdes gaisa temperatūru neattiecas uz datora serveriem, kas klasificēti kā B klases aprīkojums atbilstoši standartam EN 55022:2006. B klase attiecas uz mājsaimniecības un mājas biroja iekārtām (paredzētas izmantojumam mājsaimniecībā). Attiecībā uz visiem programmā iekļautajiem datora serveriem ir jāpilda prasība un nosacījums ziņot par visu loģisko centrālo procesoru izmantojumu. |
| --- | --- |

5.1.2.

Dokumenta 5.1.1. iedaļā minētā prasība sniegt datus par ievades enerģijas patēriņu un ieplūdes gaisa temperatūru neattiecas uz datora serveriem, kas klasificēti kā B klases aprīkojums atbilstoši standartam EN 55022:2006. B klase attiecas uz mājsaimniecības un mājas biroja iekārtām (paredzētas izmantojumam mājsaimniecībā). Attiecībā uz visiem programmā iekļautajiem datora serveriem ir jāpilda prasība un nosacījums ziņot par visu loģisko centrālo procesoru izmantojumu.

5.2.   Ziņošanas ieviešana

| 5.2.1. | Lai dati būtu pieejami galalietotājiem, ražojumos var izmantot iegultus komponentus vai pievienojumierīces, kas ir iepakotas kopā ar datora serveri (piemēram, apkalpes procesoru, iegulto enerģijas patēriņa vai termisko mērierīci (vai citu ārpusjoslas tehnoloģiju) vai iepriekš instalētu operētājsistēmu). |
| --- | --- |

5.2.1.

Lai dati būtu pieejami galalietotājiem, ražojumos var izmantot iegultus komponentus vai pievienojumierīces, kas ir iepakotas kopā ar datora serveri (piemēram, apkalpes procesoru, iegulto enerģijas patēriņa vai termisko mērierīci (vai citu ārpusjoslas tehnoloģiju) vai iepriekš instalētu operētājsistēmu).

| 5.2.2. | Ražojumos, kam ir iepriekš instalēta operētājsistēma, ir jābūt visiem nepieciešamajiem dziņiem un programmatūrām, lai galalietotāji varētu piekļūt standarta datiem, kā norādīts šajā dokumentā. Ražojumiem, kam nav iepriekš instalēta operētājsistēma, pievieno drukātu dokumentāciju par to, kā piekļūt reģistriem, kuros ir attiecīgā sensoru informācija. Šo prasību var izpildīt, nodrošinot drukātus materiālus, elektronisku dokumentāciju, ko piegādā ar datora serveri, vai nodrošinot publiski pieejamu informāciju partnera tīmekļa vietnē, kur atrodama informācija par datora serveri. |
| --- | --- |

5.2.2.

Ražojumos, kam ir iepriekš instalēta operētājsistēma, ir jābūt visiem nepieciešamajiem dziņiem un programmatūrām, lai galalietotāji varētu piekļūt standarta datiem, kā norādīts šajā dokumentā. Ražojumiem, kam nav iepriekš instalēta operētājsistēma, pievieno drukātu dokumentāciju par to, kā piekļūt reģistriem, kuros ir attiecīgā sensoru informācija. Šo prasību var izpildīt, nodrošinot drukātus materiālus, elektronisku dokumentāciju, ko piegādā ar datora serveri, vai nodrošinot publiski pieejamu informāciju partnera tīmekļa vietnē, kur atrodama informācija par datora serveri.

| 5.2.3. | Tiklīdz ir publiskots atklāts un visur pieejams datu vākšanas un ziņošanas standarts, ražotāji to iekļauj savās sistēmās. |
| --- | --- |

5.2.3.

Tiklīdz ir publiskots atklāts un visur pieejams datu vākšanas un ziņošanas standarts, ražotāji to iekļauj savās sistēmās.

| 5.2.4. | Precizitātes (5.3.) un iztveršanas (5.4.) prasības novērtē, pārskatot datus no komponentu ražojumu datu lapām. Ja šādu datu nav, precizitātes un iztveršanas novērtēšanai izmanto partneru deklarācijas. |
| --- | --- |

5.2.4.

Precizitātes (5.3.) un iztveršanas (5.4.) prasības novērtē, pārskatot datus no komponentu ražojumu datu lapām. Ja šādu datu nav, precizitātes un iztveršanas novērtēšanai izmanto partneru deklarācijas.

5.3.   Mērījuma precizitāte

| 5.3.1. | Pievadītā jauda: mērījumus norāda vismaz ar ± 5 % precizitāti no faktiskās vērtības un ar ± 10 W maksimālo precizitātes līmeni katram instalētajam barošanas avotam (t. i., jaudas ziņošanas precizitātei katram barošanas avotam nekad nav jābūt labākai par ± 10 vatiem), izmantojot darbības diapazonu no dīkstāves līdz pilnai jaudai. |
| --- | --- |

5.3.1.

Pievadītā jauda: mērījumus norāda vismaz ar ± 5 % precizitāti no faktiskās vērtības un ar ± 10 W maksimālo precizitātes līmeni katram instalētajam barošanas avotam (t. i., jaudas ziņošanas precizitātei katram barošanas avotam nekad nav jābūt labākai par ± 10 vatiem), izmantojot darbības diapazonu no dīkstāves līdz pilnai jaudai.

| 5.3.2. | Procesora izmantojums: vidējo izmantojumu aprēķina katram loģiskajam centrālajam procesoram, kas ir redzams operētājsistēmai, un par to ziņo datora servera operatoram vai lietotājam, izmantojot operētājvidi (operētājsistēmu vai hipervizoru). |
| --- | --- |

5.3.2.

Procesora izmantojums: vidējo izmantojumu aprēķina katram loģiskajam centrālajam procesoram, kas ir redzams operētājsistēmai, un par to ziņo datora servera operatoram vai lietotājam, izmantojot operētājvidi (operētājsistēmu vai hipervizoru).

| 5.3.3. | Ieplūdes gaisa temperatūra: par mērījumiem ir jāziņo vismaz ar ± 2 °C precizitāti. |
| --- | --- |

5.3.3.

Ieplūdes gaisa temperatūra: par mērījumiem ir jāziņo vismaz ar ± 2 °C precizitāti.

5.4.   Iztveršanas prasības

| 5.4.1. | Pievadītā jauda un procesora izmantojums: pievadītās jaudas un procesa izmantojuma mērījumi ir jāiztver datora servera iekšpusē pie ātruma, kas nav mazāks par mērījumu katrā saistītā 10 sekunžu laikposmā. Vidējo vērtību, ietverot ne vairāk kā 30 sekunžu ilgu laikposmu, iztver datora servera iekšpusē pie frekvences, kas nav mazāka par vienu reizi katrās 10 sekundēs. |
| --- | --- |

5.4.1.

Pievadītā jauda un procesora izmantojums: pievadītās jaudas un procesa izmantojuma mērījumi ir jāiztver datora servera iekšpusē pie ātruma, kas nav mazāks par mērījumu katrā saistītā 10 sekunžu laikposmā. Vidējo vērtību, ietverot ne vairāk kā 30 sekunžu ilgu laikposmu, iztver datora servera iekšpusē pie frekvences, kas nav mazāka par vienu reizi katrās 10 sekundēs.

| 5.4.2. | Ieplūdes gaisa temperatūra: ieplūdes gaisa temperatūras mērījumi ir jāiztver datora servera iekšpusē pie ātruma, kas nav mazāks par vienu mērījumu katrā 10 sekunžu laikposmā. |
| --- | --- |

5.4.2.

Ieplūdes gaisa temperatūra: ieplūdes gaisa temperatūras mērījumi ir jāiztver datora servera iekšpusē pie ātruma, kas nav mazāks par vienu mērījumu katrā 10 sekunžu laikposmā.

| 5.4.3. | Laika zīmogošana: sistēmai, kas veic vides datu laika zīmogošanu, iztveri veic datora servera iekšpusē pie ātruma, kas nav mazāks par vienu mērījumu katrā 30 sekunžu laikposmā. |
| --- | --- |

5.4.3.

Laika zīmogošana: sistēmai, kas veic vides datu laika zīmogošanu, iztveri veic datora servera iekšpusē pie ātruma, kas nav mazāks par vienu mērījumu katrā 30 sekunžu laikposmā.

| 5.4.4. | Pārvaldības programmatūra: visus iztvertos mērījumus dara pieejamus ārējai pārvaldības programmatūrai, izmantojot pieprasījuma datu iegūšanas metodi vai koordinētu motivācijas metodi. Jebkurā gadījumā sistēmas pārvaldības programmatūra atbild par datu sniegšanas laika mērogu, turpretī datora serveris atbild par to, lai piegādātie dati atbilstu iepriekš minētajām iztveršanas un precizitātes prasībām. |
| --- | --- |

5.4.4.

Pārvaldības programmatūra: visus iztvertos mērījumus dara pieejamus ārējai pārvaldības programmatūrai, izmantojot pieprasījuma datu iegūšanas metodi vai koordinētu motivācijas metodi. Jebkurā gadījumā sistēmas pārvaldības programmatūra atbild par datu sniegšanas laika mērogu, turpretī datora serveris atbild par to, lai piegādātie dati atbilstu iepriekš minētajām iztveršanas un precizitātes prasībām.

6.   Testēšana

6.1.   Testēšanas metodes

| 6.1.1. | Lai noteiktu ražojuma atbilstību ENERGY STAR, datora servera ražojumu testēšanā izmanto 5. tabulā norādītās metodes.

  5.   tabula


  Testēšanas metodes, lai noteiktu atbilstību ENERGY STAR







  Ražojuma tips vai komponents | Testēšanas metode |
| --- | --- | --- |
| Visi | ENERGY STAR testēšanas metode datora serveriem (pārsk. 2013. gada martā) |
| Visi | Standarta veiktspējas novērtēšanas sabiedrība (Standard Performance Evaluation Corporation, SPEC). Servera efektivitātes novērtēšanas rīks (SERT), 1.0.0. versija, pārsk. 2013. gada 26. februārī |

6.1.1.

Lai noteiktu ražojuma atbilstību ENERGY STAR, datora servera ražojumu testēšanā izmanto 5. tabulā norādītās metodes.

5.   tabula

Testēšanas metodes, lai noteiktu atbilstību ENERGY STAR

Ražojuma tips vai komponents

Testēšanas metode

Visi

ENERGY STAR testēšanas metode datora serveriem (pārsk. 2013. gada martā)

Visi

Standarta veiktspējas novērtēšanas sabiedrība (Standard Performance Evaluation Corporation, SPEC). Servera efektivitātes novērtēšanas rīks (SERT), 1.0.0. versija, pārsk. 2013. gada 26. februārī

| 6.1.2. | Testējot datora servera ražojumus, visām testējamo iekārtu procesoru ligzdām testa laikā jābūt aizpildītām.
  Ja datora serveris nevar atbalstīt visu procesora ligzdu aizpildīšanu testa laikā, sistēmai ir jābūt tās maksimālajā funkcionalitātē. Šīm sistēmām pārbaudīs jaudas pamata pielaidi dīkstāves režīmā, pamatojoties uz sistēmas ligzdu skaitu. |
| --- | --- |

6.1.2.

Testējot datora servera ražojumus, visām testējamo iekārtu procesoru ligzdām testa laikā jābūt aizpildītām.

Ja datora serveris nevar atbalstīt visu procesora ligzdu aizpildīšanu testa laikā, sistēmai ir jābūt tās maksimālajā funkcionalitātē. Šīm sistēmām pārbaudīs jaudas pamata pielaidi dīkstāves režīmā, pamatojoties uz sistēmas ligzdu skaitu.

6.2.   Testēšanai nepieciešamo vienību skaits

Reprezentatīvos modeļus testēšanai izvēlas, ievērojot turpmāk minētās prasības:

| a) | atsevišķa ražojuma konfigurācijas kvalificēšanai – par reprezentatīvu modeli uzskata unikālu konfigurāciju, kuru iecerēts laist tirdzniecībā un marķēt kā ENERGY STAR ražojumu; |
| --- | --- |

a)

atsevišķa ražojuma konfigurācijas kvalificēšanai – par reprezentatīvu modeli uzskata unikālu konfigurāciju, kuru iecerēts laist tirdzniecībā un marķēt kā ENERGY STAR ražojumu;

| b) | visu ražojumu tipu ražojumu saimes kvalificēšanai – par reprezentatīvajiem modeļiem uzskata vienu ražojuma konfigurāciju katram no saimes 1.8.2. iedaļā minētajās definīcijās identificētajiem pieciem punktiem. Visiem šiem reprezentatīvajiem modeļiem ir vienādi kopējie ražojumu saimes rekvizīti, kā norādīts 1.8.1. iedaļā. |
| --- | --- |

b)

visu ražojumu tipu ražojumu saimes kvalificēšanai – par reprezentatīvajiem modeļiem uzskata vienu ražojuma konfigurāciju katram no saimes 1.8.2. iedaļā minētajās definīcijās identificētajiem pieciem punktiem. Visiem šiem reprezentatīvajiem modeļiem ir vienādi kopējie ražojumu saimes rekvizīti, kā norādīts 1.8.1. iedaļā.

6.3.   Ražojumu saimju atbilstības apstiprināšana

| 6.3.1. | Lai apstiprinātu atbilstību ENERGY STAR marķējumam, partnerus mudina testēt un iesniegt datus par atsevišķām ražojumu konfigurācijām. Tomēr ar vienas ražojumu saimes apzīmējumu partneris var kvalificēt vairākas ražojumu konfigurācijas, ja katra saimes konfigurācija atbilst kādai no turpmāk minētajām prasībām:






  a) | atsevišķie ražojumi ir būvēti uz tās pašas platformas, ir atbilstoši un izpilda tās pašas šajā specifikācijā minētās īpašās prasības un no jebkura skatpunkta ir identiski testētajai reprezentatīvajai ražojuma konfigurācijai, izņemot attiecībā uz apvalku un krāsu; vai |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Lai apstiprinātu atbilstību ENERGY STAR marķējumam, partnerus mudina testēt un iesniegt datus par atsevišķām ražojumu konfigurācijām. Tomēr ar vienas ražojumu saimes apzīmējumu partneris var kvalificēt vairākas ražojumu konfigurācijas, ja katra saimes konfigurācija atbilst kādai no turpmāk minētajām prasībām:

a)

atsevišķie ražojumi ir būvēti uz tās pašas platformas, ir atbilstoši un izpilda tās pašas šajā specifikācijā minētās īpašās prasības un no jebkura skatpunkta ir identiski testētajai reprezentatīvajai ražojuma konfigurācijai, izņemot attiecībā uz apvalku un krāsu; vai

| b) | atsevišķie ražojumi atbilst ražojumu saimes prasībām, kā norādīts 1.8. iedaļā iepriekš dokumentā. Tādā gadījumā partneriem ir jātestē un jāiesniedz dati, kas norādīti b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

atsevišķie ražojumi atbilst ražojumu saimes prasībām, kā norādīts 1.8. iedaļā iepriekš dokumentā. Tādā gadījumā partneriem ir jātestē un jāiesniedz dati, kas norādīti b) apakšpunktā.

| 6.3.2. | Par katru ražojumu saimi, ko iesniedz kvalificēšanai, partneri iesniedz jaudas un veiktspējas datu lapu. |
| --- | --- |

6.3.2.

Par katru ražojumu saimi, ko iesniedz kvalificēšanai, partneri iesniedz jaudas un veiktspējas datu lapu.

| 6.3.3. | Visām kvalificēšanas nolūkā iesniegtās ražojumu saimes ražojumu konfigurācijām ir jāatbilst ENERGY STAR prasībām, tostarp ražojumiem, par kuriem dati netika sniegti. |
| --- | --- |

6.3.3.

Visām kvalificēšanas nolūkā iesniegtās ražojumu saimes ražojumu konfigurācijām ir jāatbilst ENERGY STAR prasībām, tostarp ražojumiem, par kuriem dati netika sniegti.

7.   Spēkā stāšanās diena

| 7.1. | Šīs ENERGY STAR datora serveru specifikācijas 2.0. versijas spēkā stāšanās datums būs nolīguma spēkā stāšanās datums. Lai ražojuma modelis saņemtu ENERGY STAR marķējumu, tam jāatbilst ENERGY STAR specifikācijai, kas ir spēkā modeļa ražošanas dienā. Ražošanas diena attiecas uz katru vienību, un tā ir diena, kad vienību uzskata par pilnīgi nokomplektētu. |
| --- | --- |

7.1.

Šīs ENERGY STAR datora serveru specifikācijas 2.0. versijas spēkā stāšanās datums būs nolīguma spēkā stāšanās datums. Lai ražojuma modelis saņemtu ENERGY STAR marķējumu, tam jāatbilst ENERGY STAR specifikācijai, kas ir spēkā modeļa ražošanas dienā. Ražošanas diena attiecas uz katru vienību, un tā ir diena, kad vienību uzskata par pilnīgi nokomplektētu.

| 7.2. | Specifikācijas turpmākā pārskatīšana: VAA un Eiropas Komisijai ir tiesības grozīt šo specifikāciju, ja tehnoloģiju un/vai tirgus pārmaiņu ietekmē mazināsies tās lietderība attiecībā uz patērētājiem, ražošanas nozari vai vidi. Saskaņā ar pašreizējo stratēģiju specifikāciju pārskatīs, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Gadījumā, ja specifikāciju pārskata, lūdzam ņemt vērā, ka ENERGY STAR netiek automātiski piešķirts uz visu modeļa ražošanas laiku. |
| --- | --- |

7.2.

Specifikācijas turpmākā pārskatīšana: VAA un Eiropas Komisijai ir tiesības grozīt šo specifikāciju, ja tehnoloģiju un/vai tirgus pārmaiņu ietekmē mazināsies tās lietderība attiecībā uz patērētājiem, ražošanas nozari vai vidi. Saskaņā ar pašreizējo stratēģiju specifikāciju pārskatīs, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Gadījumā, ja specifikāciju pārskata, lūdzam ņemt vērā, ka ENERGY STAR netiek automātiski piešķirts uz visu modeļa ražošanas laiku.

8.   Apsvērumi par turpmāku pārskatīšanu

| 8.1. | Efektivitātes kritēriji aktīvā režīmā: VAA un Eiropas Komisija cer 3.0. versijā noteikt efektivitātes kritērijus aktīvā režīmā, kas attiektos uz visām datora serveru kategorijām, kurās ir pietiekami SERT dati, lai attiecīgi diferencētu ražojumus. |
| --- | --- |

8.1.

Efektivitātes kritēriji aktīvā režīmā: VAA un Eiropas Komisija cer 3.0. versijā noteikt efektivitātes kritērijus aktīvā režīmā, kas attiektos uz visām datora serveru kategorijām, kurās ir pietiekami SERT dati, lai attiecīgi diferencētu ražojumus.

| 8.2. | Pareiza barošanas avotu šķirošana pēc izmēra: VAA un Eiropas Komisija izpētīs iespējas 3.0. versijā mudināt ieviest barošanas avotu pareizu šķirošanu pēc izmēra. |
| --- | --- |

8.2.

Pareiza barošanas avotu šķirošana pēc izmēra: VAA un Eiropas Komisija izpētīs iespējas 3.0. versijā mudināt ieviest barošanas avotu pareizu šķirošanu pēc izmēra.

| 8.3. | Datoru serveru ar līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa barošanu iekļaušana: VAA un Eiropas Komisija mudina ražotājus sadarboties ar SPEC, lai izstrādātu atbalstu līdzstrāvas serveriem SERT ietvaros ar mērķi 3.0. versijā pārbaudīt tādu datora serveru atbilstību, kuriem ir līdzstrāvas barošana. |
| --- | --- |

8.3.

Datoru serveru ar līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa barošanu iekļaušana: VAA un Eiropas Komisija mudina ražotājus sadarboties ar SPEC, lai izstrādātu atbalstu līdzstrāvas serveriem SERT ietvaros ar mērķi 3.0. versijā pārbaudīt tādu datora serveru atbilstību, kuriem ir līdzstrāvas barošana.

| 8.4. | Papildu sistēmas arhitektūru iekļaušana: VAA un Eiropas Komisija mudina ražotājus sadarboties ar SPEC, lai izstrādātu atbalstu arhitektūrām, kuras šobrīd SERT neatbalsta, bet kuras aizņem ievērojamu datora serveru tirgus daļu. VAA un Eiropas Komisija pirms 3.0. versijas izstrādes izvērtēs jebkuru arhitektūru, ko SERT atbalsta. |
| --- | --- |

8.4.

Papildu sistēmas arhitektūru iekļaušana: VAA un Eiropas Komisija mudina ražotājus sadarboties ar SPEC, lai izstrādātu atbalstu arhitektūrām, kuras šobrīd SERT neatbalsta, bet kuras aizņem ievērojamu datora serveru tirgus daļu. VAA un Eiropas Komisija pirms 3.0. versijas izstrādes izvērtēs jebkuru arhitektūru, ko SERT atbalsta.

| 8.5. | Summatora noņemšana papildu redundantiem barošanas avotiem: VAA un Eiropas Komisija ir informēta par tehnoloģiju, kas ļauj redundantus barošanas avotus turēt gaidstāves režīmā un aktivizēt tikai tad, kad tas ir nepieciešams. VAA un Eiropas Komisija mudina pieņemt šo tehnoloģiju datora serveru jomā un izpētīs, vai pašreizējais summators papildu redundantiem barošanas avotiem būs nepieciešams arī 3.0. versijā. |
| --- | --- |

8.5.

Summatora noņemšana papildu redundantiem barošanas avotiem: VAA un Eiropas Komisija ir informēta par tehnoloģiju, kas ļauj redundantus barošanas avotus turēt gaidstāves režīmā un aktivizēt tikai tad, kad tas ir nepieciešams. VAA un Eiropas Komisija mudina pieņemt šo tehnoloģiju datora serveru jomā un izpētīs, vai pašreizējais summators papildu redundantiem barošanas avotiem būs nepieciešams arī 3.0. versijā.

| 8.6. | Prasības apstrādes palīgpaātrinātājam (APA): VAA un Eiropas Komisija ir iecerējusi pārskatīt un 3.0. versijā, iespējams, paplašināt APA prasības, pamatojoties uz APA datiem, kas apkopoti 2.0. versijā, kā arī potenciālo APA novērtējuma iekļaušanu SERT. |
| --- | --- |

8.6.

Prasības apstrādes palīgpaātrinātājam (APA): VAA un Eiropas Komisija ir iecerējusi pārskatīt un 3.0. versijā, iespējams, paplašināt APA prasības, pamatojoties uz APA datiem, kas apkopoti 2.0. versijā, kā arī potenciālo APA novērtējuma iekļaušanu SERT.

| 8.7. | Termiskās ziņošanas un testēšanas prasības: VAA un Eiropas Komisija ir nodomājusi pārvērtēt pašreizējās temperatūras paziņošanas un testēšanas prasības, lai maksimāli palielinātu to datu vērtību, kas ir apkopoti ražotājiem, kā arī datu centru operatoriem. |
| --- | --- |

8.7.

Termiskās ziņošanas un testēšanas prasības: VAA un Eiropas Komisija ir nodomājusi pārvērtēt pašreizējās temperatūras paziņošanas un testēšanas prasības, lai maksimāli palielinātu to datu vērtību, kas ir apkopoti ražotājiem, kā arī datu centru operatoriem.

A papildinājums

Aprēķinu paraugs

1.   Prasības jaudai dīkstāves režīmā

Lai noteiktu ENERGY STAR marķējumam atbilstošu maksimālo jaudas vērtību dīkstāvē, vispirms nosaka pamata dīkstāves līmeni, ņemot vērā 3. tabulu, un tad pieskaita jaudas pielaidi, kas norādīta 4. tabulā (izklāstīts šo atbilstības kritēriju 3.6. iedaļā). Turpmāk ir sniegts piemērs.

Piemērs. Standarta tipa datora serveris ar vienu procesoru, 8 GB atmiņu, diviem cietajiem diskiem un divām ievadizvades ierīcēm (pirmā ar divām 1 Gbit pieslēgvietām, bet otrā ar sešām 1 Gbit pieslēgvietām).

| 1.1. | Pamata pielaide:






  a) | pamata pielaidi dīkstāves režīmā nosaka atbilstoši 3. tabulai, kas sniegta arī šajā iedaļā; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Pamata pielaide:

a)

pamata pielaidi dīkstāves režīmā nosaka atbilstoši 3. tabulai, kas sniegta arī šajā iedaļā;

| b) | piemērā minēto serveri novērtē atbilstoši A kategorijai, un, lai tam piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, tas dīkstāvē drīkst patērēt ne vairāk kā 47,0 vatus.








  Kategorija | Instalēto procesoru skaits
  (# P) | Pārvaldīts serveris | Jaudas pamata pielaide dīkstāvē
  (W) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Nē | 47,0 |
| B | 1 | Jā | 57,0 |
| C | 2 | Nē | 92,0 |
| D | 2 | Jā | 142,0 |
| Noturīgs | 2 | Jā | 205,0 |

b)

piemērā minēto serveri novērtē atbilstoši A kategorijai, un, lai tam piešķirtu ENERGY STAR marķējumu, tas dīkstāvē drīkst patērēt ne vairāk kā 47,0 vatus.

Kategorija

Instalēto procesoru skaits

(# P)

Pārvaldīts serveris

Jaudas pamata pielaide dīkstāvē

(W)

A

1

Nē

47,0

B

1

Jā

57,0

C

2

Nē

92,0

D

2

Jā

142,0

Noturīgs

2

Jā

205,0

| 1.2. | Jaudas papildu pielaide dīkstāves režīmā: ņemot vērā 4. tabulu, kas iekļauta arī šajā iedaļā, aprēķina jaudas papildu pielaides papildu komponentiem.







  Sistēmas raksturiezīmes | Piemērojamība | Jaudas papildu pielaide dīkstāves režīmā |
| --- | --- | --- | --- |
| Papildu barošanas avoti | Barošanas avoti, kas ierīkoti īpaši jaudas redundancei | 20,0 vati par katru barošanas avotu |
| Cietie diski (tostarp cietvielu diski) | Visi instalētie cietie diski | 8,0 vati par katru cieto disku |
| Papildu atmiņa | Instalētā atmiņa pārsniedz 4 GB | 0,75 vati par katru GB |
| Papildu DDR buferkanāli | Instalētie DDR buferkanāli, kam ir vairāk nekā 8 kanāli
  (tikai noturīgiem serveriem) | 4,0 vati par katru DDR buferkanālu |
| Papildu ievadizvades ierīces (viens savienojuma ātrums, kas noapaļots līdz tuvākajam gigabitam) | Instalētās ierīces ar vairāk nekā divām 1 Gbit pieslēgvietām, Ethernet tīklā | < 1 Gbit: nekāda pielaide
  = 1 Gbit: 2,0 vati / aktīvā pieslēgvieta
  > 1 Gbit un < 10 Gbit: 4,0 vati / aktīvā pieslēgvieta
  ≥ 10 Gbit: 8,0 vati / aktīvā pieslēgvieta |

1.2.

Jaudas papildu pielaide dīkstāves režīmā: ņemot vērā 4. tabulu, kas iekļauta arī šajā iedaļā, aprēķina jaudas papildu pielaides papildu komponentiem.

Sistēmas raksturiezīmes

Piemērojamība

Jaudas papildu pielaide dīkstāves režīmā

Papildu barošanas avoti

Barošanas avoti, kas ierīkoti īpaši jaudas redundancei

20,0 vati par katru barošanas avotu

Cietie diski (tostarp cietvielu diski)

Visi instalētie cietie diski

8,0 vati par katru cieto disku

Papildu atmiņa

Instalētā atmiņa pārsniedz 4 GB

0,75 vati par katru GB

Papildu DDR buferkanāli

Instalētie DDR buferkanāli, kam ir vairāk nekā 8 kanāli

(tikai noturīgiem serveriem)

4,0 vati par katru DDR buferkanālu

Papildu ievadizvades ierīces (viens savienojuma ātrums, kas noapaļots līdz tuvākajam gigabitam)

Instalētās ierīces ar vairāk nekā divām 1 Gbit pieslēgvietām, Ethernet tīklā

< 1 Gbit: nekāda pielaide

= 1 Gbit: 2,0 vati / aktīvā pieslēgvieta

> 1 Gbit un < 10 Gbit: 4,0 vati / aktīvā pieslēgvieta

≥ 10 Gbit: 8,0 vati / aktīvā pieslēgvieta

| a) | Piemērā minētajam serverim ir divi cietie diski. Tāpēc tam piešķirta papildu 16,0 vatu pielaide par abiem cietajiem diskiem (2HDD × 8,0 vati). |
| --- | --- |

a)

Piemērā minētajam serverim ir divi cietie diski. Tāpēc tam piešķirta papildu 16,0 vatu pielaide par abiem cietajiem diskiem (2HDD × 8,0 vati).

| b) | Piemērā minētajam serverim papildus pamata konfigurācijai ir nodrošināti 4 GB. Tāpēc tam piešķirta papildu 3,0 vatu pielaide atmiņai (4 papildus GB × 0,75 vati/GB). |
| --- | --- |

b)

Piemērā minētajam serverim papildus pamata konfigurācijai ir nodrošināti 4 GB. Tāpēc tam piešķirta papildu 3,0 vatu pielaide atmiņai (4 papildus GB × 0,75 vati/GB).

| c) | Piemērā minētajam serverim ir viena ievadizvades karte, kas nav summējamā ierīce: pirmajai ierīcei ir tikai divas Ethernet pieslēgvietas; tā izpilda divu pieslēgvietu kritēriju. Otrā ierīce ir summējamā ierīce: serverim ir piešķirta papildu 12,0 vatu pielaide par ierīci (sešas 1 Gbit pieslēgvietas × 2,0 vati / aktīvā pieslēgvieta). |
| --- | --- |

c)

Piemērā minētajam serverim ir viena ievadizvades karte, kas nav summējamā ierīce: pirmajai ierīcei ir tikai divas Ethernet pieslēgvietas; tā izpilda divu pieslēgvietu kritēriju. Otrā ierīce ir summējamā ierīce: serverim ir piešķirta papildu 12,0 vatu pielaide par ierīci (sešas 1 Gbit pieslēgvietas × 2,0 vati / aktīvā pieslēgvieta).

| 1.3. | Galīgo pielaidi dīkstāves režīmā aprēķina, pamata pielaidei pieskaitot jaudas papildu pielaides. Paredzams, ka piemērā minētā sistēma, lai to varētu kvalificēt, patērēs ne vairāk kā 78,0 vatus dīkstāvē (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W). |
| --- | --- |

1.3.

Galīgo pielaidi dīkstāves režīmā aprēķina, pamata pielaidei pieskaitot jaudas papildu pielaides. Paredzams, ka piemērā minētā sistēma, lai to varētu kvalificēt, patērēs ne vairāk kā 78,0 vatus dīkstāvē (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W).

2.   Papildu pielaide dīkstāves režīmā – barošanas avoti

Ar šiem piemēriem parādīta dīkstāves režīma jaudas pielaide papildu barošanas avotiem.

| 2.1. | Ja datora servera darbības nodrošināšanai ir nepieciešami divi barošanas avoti un konfigurācijā ietilpst trīs instalēti barošanas avoti, serveris papildus saņemtu 20,0 vatu jaudas pielaidi dīkstāves režīmā. |
| --- | --- |

2.1.

Ja datora servera darbības nodrošināšanai ir nepieciešami divi barošanas avoti un konfigurācijā ietilpst trīs instalēti barošanas avoti, serveris papildus saņemtu 20,0 vatu jaudas pielaidi dīkstāves režīmā.

| 2.2. | Ja tas pats serveris tiktu piegādāts ar četriem instalētiem barošanas avotiem, tas papildus saņemtu 40,0 vatu jaudas pielaidi dīkstāves režīmā. |
| --- | --- |

2.2.

Ja tas pats serveris tiktu piegādāts ar četriem instalētiem barošanas avotiem, tas papildus saņemtu 40,0 vatu jaudas pielaidi dīkstāves režīmā.

3.   Papildu pielaide dīkstāves režīmā – papildu DDR buferkanāls

Ar šiem piemēriem parādīta jaudas pielaide dīkstāves režīmā papildu DDR buferkanāliem.

| 3.1. | Ja noturīgu datora serveri piegādā ar sešiem instalētiem DDR buferkanāliem, serveris nesaņemtu papildu jaudas pielaidi dīkstāves režīmā. |
| --- | --- |

3.1.

Ja noturīgu datora serveri piegādā ar sešiem instalētiem DDR buferkanāliem, serveris nesaņemtu papildu jaudas pielaidi dīkstāves režīmā.

| 3.2. | Ja to pašu noturīgo serveri piegādātu ar 16 instalētiem DDR buferkanāliem, tas saņemtu jaudas papildu pielaidi dīkstāves režīmā 32,0 vatu apmērā (pirmajiem 8 kanāliem = nekāda papildu pielaide, nākamajiem 8 kanāliem = 4,0 vati × 8 DDR buferkanāli). |
| --- | --- |

3.2.

Ja to pašu noturīgo serveri piegādātu ar 16 instalētiem DDR buferkanāliem, tas saņemtu jaudas papildu pielaidi dīkstāves režīmā 32,0 vatu apmērā (pirmajiem 8 kanāliem = nekāda papildu pielaide, nākamajiem 8 kanāliem = 4,0 vati × 8 DDR buferkanāli).

B papildinājums

Noturīgas servera klases noteikšana

| 1. | Procesora RAS un mērogojamība – atbalsta visus turpmāk minētos elementus.






  1.1. | Procesora RAS: procesoram ir jābūt ar tādām funkcijām, kas ļauj konstatēt, labot un apturēt datu kļūdas, kā norādīts turpmāk:






  a) | kļūdu konstatācija L1 kešatmiņās, direktorijos un adreses translācijas buferos, izmantojot pārības aizsardzību; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Procesora RAS un mērogojamība – atbalsta visus turpmāk minētos elementus.

1.1.

Procesora RAS: procesoram ir jābūt ar tādām funkcijām, kas ļauj konstatēt, labot un apturēt datu kļūdas, kā norādīts turpmāk:

a)

kļūdu konstatācija L1 kešatmiņās, direktorijos un adreses translācijas buferos, izmantojot pārības aizsardzību;

| b) | viena bita kļūdas labošana (vai labāka), izmantojot ECC kešatmiņās, kas var ietvert grozītus datus. Labotos datus piegādā saņēmējam (proti, kļūdu labošanu neveic tikai rezerves tīrīšanas nolūkos); |
| --- | --- |

b)

viena bita kļūdas labošana (vai labāka), izmantojot ECC kešatmiņās, kas var ietvert grozītus datus. Labotos datus piegādā saņēmējam (proti, kļūdu labošanu neveic tikai rezerves tīrīšanas nolūkos);

| c) | pēckļūdu atkopšana un ierobežošana, izmantojot 1) procesora kontrolpunktu atkārtošanu un atkopšanu, 2) datu kaitīguma norādīšanu (tagošanu) un izplatīšanu vai 3) abas pieejas. Šie mehānismi informē operētājsistēmu vai hipervizoru, ka tam ir jāierobežo kļūda procesā vai nodalījumā, tādējādi mazinot nepieciešamību atsāknēt sistēmu; kā arī |
| --- | --- |

c)

pēckļūdu atkopšana un ierobežošana, izmantojot 1) procesora kontrolpunktu atkārtošanu un atkopšanu, 2) datu kaitīguma norādīšanu (tagošanu) un izplatīšanu vai 3) abas pieejas. Šie mehānismi informē operētājsistēmu vai hipervizoru, ka tam ir jāierobežo kļūda procesā vai nodalījumā, tādējādi mazinot nepieciešamību atsāknēt sistēmu; kā arī

| d) | 1) spēj veikt autonomas kļūdas mazināšanas darbības procesora aparatūrā, piemēram, atspējot vājo kešatmiņas nodalījumu, 2) atbalsta iepriekšnosakošu atteiču analīzi, informējot operētājsistēmu, hipervizoru vai apkalpes procesoru par kļūdas cēloņa vietu un/vai iemeslu, vai 3) veic abas iepriekš minētās funkcijas. |
| --- | --- |

d)

1) spēj veikt autonomas kļūdas mazināšanas darbības procesora aparatūrā, piemēram, atspējot vājo kešatmiņas nodalījumu, 2) atbalsta iepriekšnosakošu atteiču analīzi, informējot operētājsistēmu, hipervizoru vai apkalpes procesoru par kļūdas cēloņa vietu un/vai iemeslu, vai 3) veic abas iepriekš minētās funkcijas.

| 1.2. | Noturīgos un mērogojamos serveros izmantotā procesora tehnoloģija ir paredzēta, lai nodrošinātu papildu funkcijas un funkcionalitāti, nepievienojot papildu mikroshēmojumus, ļaujot tiem iekļauties sistēmā ar četrām vai vairāk procesora ligzdām. Procesoriem ir papildu infrastruktūra, kas atbalsta papildu, iebūvētas procesora kopnes, lai apmierinātu lielāku sistēmu pieprasījumu. |
| --- | --- |

1.2.

Noturīgos un mērogojamos serveros izmantotā procesora tehnoloģija ir paredzēta, lai nodrošinātu papildu funkcijas un funkcionalitāti, nepievienojot papildu mikroshēmojumus, ļaujot tiem iekļauties sistēmā ar četrām vai vairāk procesora ligzdām. Procesoriem ir papildu infrastruktūra, kas atbalsta papildu, iebūvētas procesora kopnes, lai apmierinātu lielāku sistēmu pieprasījumu.

| 1.3. | Serveris nodrošina liela joslas platuma ievadizvades saskarnes, kas paredzētas savienojuma nodrošināšanai ar ārējām ievadizvades izvērses ierīcēm vai attālām ievadizvades ierīcēm, nesamazinot savienojamo procesora ligzdu skaitu. Tās var būt patentētas saskarnes vai standarta saskarnes, piemēram, specifikācija PCIe. Galvenā procesora ligzdā vai sistēmas platē var iegult augstas veiktspējas ievadizvades kontrolleri, kas atbalsta šos slotus. |
| --- | --- |

1.3.

Serveris nodrošina liela joslas platuma ievadizvades saskarnes, kas paredzētas savienojuma nodrošināšanai ar ārējām ievadizvades izvērses ierīcēm vai attālām ievadizvades ierīcēm, nesamazinot savienojamo procesora ligzdu skaitu. Tās var būt patentētas saskarnes vai standarta saskarnes, piemēram, specifikācija PCIe. Galvenā procesora ligzdā vai sistēmas platē var iegult augstas veiktspējas ievadizvades kontrolleri, kas atbalsta šos slotus.

| 2. | Atmiņas RAS un mērogojamība – jāatbilst visām turpmāk minētajām iespējām:






  a) | nodrošina atmiņas kļūdas konstatāciju un atgūšanu, izmantojot paplašinātu ECC; |
| --- | --- | --- |

2.

Atmiņas RAS un mērogojamība – jāatbilst visām turpmāk minētajām iespējām:

a)

nodrošina atmiņas kļūdas konstatāciju un atgūšanu, izmantojot paplašinātu ECC;

| b) | attiecībā uz x4 DIMM – atkopšanos no divu blakus shēmu kļūdas vienā līmenī; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz x4 DIMM – atkopšanos no divu blakus shēmu kļūdas vienā līmenī;

| c) | atmiņas migrācija: atmiņu, kam draud atteice, var proaktīvi pārlokalizēt un datus pārcelt uz pieejamu atmiņu. To var veikt DIMM granularitātē vai loģiskās atmiņas blokos. Atmiņu var arī spoguļot; |
| --- | --- |

c)

atmiņas migrācija: atmiņu, kam draud atteice, var proaktīvi pārlokalizēt un datus pārcelt uz pieejamu atmiņu. To var veikt DIMM granularitātē vai loģiskās atmiņas blokos. Atmiņu var arī spoguļot;

| d) | ātrdarbīga procesora savienojumam izmanto buferatmiņas – atmiņas saites ar DIMM, kas ir pievienotas lēnākiem DDR kanāliem. Buferatmiņa var būt atsevišķa, savrupa bufershēma, ko integrē sistēmas platē vai pēc pasūtījuma veidotās atmiņas kartēs. Bufershēmu izmanto, lai atbalstītu paplašinātos DIMM; salīdzinājumā ar tieši pievienotiem DIMM paplašinātajiem ir lielāka atmiņas ietilpība, jo tiek atbalstīti lielākas kapacitātes DIMM, katram atmiņas kanālam ir vairāki DIMM sloti un lielāks atmiņas joslas platums. Atmiņas moduļus var būvēt arī pēc pasūtījuma, buferatmiņu un DRAM shēmu integrējot vienā kartē; |
| --- | --- |

d)

ātrdarbīga procesora savienojumam izmanto buferatmiņas – atmiņas saites ar DIMM, kas ir pievienotas lēnākiem DDR kanāliem. Buferatmiņa var būt atsevišķa, savrupa bufershēma, ko integrē sistēmas platē vai pēc pasūtījuma veidotās atmiņas kartēs. Bufershēmu izmanto, lai atbalstītu paplašinātos DIMM; salīdzinājumā ar tieši pievienotiem DIMM paplašinātajiem ir lielāka atmiņas ietilpība, jo tiek atbalstīti lielākas kapacitātes DIMM, katram atmiņas kanālam ir vairāki DIMM sloti un lielāks atmiņas joslas platums. Atmiņas moduļus var būvēt arī pēc pasūtījuma, buferatmiņu un DRAM shēmu integrējot vienā kartē;

| e) | izmanto noturīgus savienojumus starp procesoriem un buferatmiņām, paredzot mehānismu, kas ļauj atgūties no pārejošām kļūdām savienojumā; |
| --- | --- |

e)

izmanto noturīgus savienojumus starp procesoriem un buferatmiņām, paredzot mehānismu, kas ļauj atgūties no pārejošām kļūdām savienojumā;

| f) | rezervētas ejas procesa un atmiņas saitēs. Ir pieejama viena vai vairākas rezerves ejas, ko izmantot ejas kļūmjpārlēcei, ja rodas pastāvīga kļūda. |
| --- | --- |

f)

rezervētas ejas procesa un atmiņas saitēs. Ir pieejama viena vai vairākas rezerves ejas, ko izmantot ejas kļūmjpārlēcei, ja rodas pastāvīga kļūda.

| 3. | Barošanas avotu RAS: visi instalētie vai ar serveri piegādātie barošanas avoti ir redundanti un līdztekus uzturami. Redundantos un remontējamos komponentus var ievietot arī vienā fiziskā barošanas avotā, tomēr tiem jābūt tādiem, kurus var remontēt, neizslēdzot sistēmu. Ir jānodrošina atbalsts, lai sistēma darbotos zemākas darbības režīmā, ja saistībā ar kļūdām barošanas avotos vai pievadītās jaudas zudumu ir samazinājusies spēja pievadīt jaudu. |
| --- | --- |

3.

Barošanas avotu RAS: visi instalētie vai ar serveri piegādātie barošanas avoti ir redundanti un līdztekus uzturami. Redundantos un remontējamos komponentus var ievietot arī vienā fiziskā barošanas avotā, tomēr tiem jābūt tādiem, kurus var remontēt, neizslēdzot sistēmu. Ir jānodrošina atbalsts, lai sistēma darbotos zemākas darbības režīmā, ja saistībā ar kļūdām barošanas avotos vai pievadītās jaudas zudumu ir samazinājusies spēja pievadīt jaudu.

| 4. | Termiskie un dzesēšanas RAS: visi aktīvie dzesēšanas komponenti, piemēram, ventilatori vai dzesēšana uz ūdens bāzes, ir redundanti un līdztekus uzturami. Procesora komplektā ir jābūt mehānismiem, kas ļauj to droselēt, ja notiek pārkaršana. Ir jānodrošina atbalsts, lai sistēma darbotos zemākas darbības režīmā, ja konstatēts, ka sistēmas komponenti pārkarst. |
| --- | --- |

4.

Termiskie un dzesēšanas RAS: visi aktīvie dzesēšanas komponenti, piemēram, ventilatori vai dzesēšana uz ūdens bāzes, ir redundanti un līdztekus uzturami. Procesora komplektā ir jābūt mehānismiem, kas ļauj to droselēt, ja notiek pārkaršana. Ir jānodrošina atbalsts, lai sistēma darbotos zemākas darbības režīmā, ja konstatēts, ka sistēmas komponenti pārkarst.

| 5. | Sistēmas noturība – serverim jābūt vismaz sešām šādam raksturīgajām iezīmēm:






  a) | atbalstam, ko nodrošina redundanti atmiņas kontrolleri vai redundanti ceļi uz ārējo atmiņu; |
| --- | --- | --- |

5.

Sistēmas noturība – serverim jābūt vismaz sešām šādam raksturīgajām iezīmēm:

a)

atbalstam, ko nodrošina redundanti atmiņas kontrolleri vai redundanti ceļi uz ārējo atmiņu;

| b) | redundantiem apkalpes procesoriem; |
| --- | --- |

b)

redundantiem apkalpes procesoriem;

| c) | redundantiem līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa regulatora posmiem pēc barošanas avota izvadītās jaudas; |
| --- | --- |

c)

redundantiem līdzstrāvas–līdzstrāvas tipa regulatora posmiem pēc barošanas avota izvadītās jaudas;

| d) | servera aparatūra atbalsta izpildlaika procesora atkārtotu iedalīšanu; |
| --- | --- |

d)

servera aparatūra atbalsta izpildlaika procesora atkārtotu iedalīšanu;

| e) | ievadizvades adapteri vai cietie diski ir karsti pārnesami; |
| --- | --- |

e)

ievadizvades adapteri vai cietie diski ir karsti pārnesami;

| f) | nodrošina no gala līdz galam kopnes kļūdas atkārtošanu savienojumos no procesora uz atmiņu vai no procesora uz procesoru; |
| --- | --- |

f)

nodrošina no gala līdz galam kopnes kļūdas atkārtošanu savienojumos no procesora uz atmiņu vai no procesora uz procesoru;

| g) | atbalsta aparatūras resursu tiešsaistes izvērsi/ievilkšanu, nepieprasot operētājsistēmas atsāknēšanu (pēc pieprasījuma īstenojama funkcija); |
| --- | --- |

g)

atbalsta aparatūras resursu tiešsaistes izvērsi/ievilkšanu, nepieprasot operētājsistēmas atsāknēšanu (pēc pieprasījuma īstenojama funkcija);

| h) | procesora ligzdas migrācijai: izmantojot hipervizoru un/vai operētājsistēmu, uzdevumus, ko izpilda procesora ligzdā, var migrēt uz citu procesora ligzdu, nepieprasot sistēmas atkārtotu palaišanu; |
| --- | --- |

h)

procesora ligzdas migrācijai: izmantojot hipervizoru un/vai operētājsistēmu, uzdevumus, ko izpilda procesora ligzdā, var migrēt uz citu procesora ligzdu, nepieprasot sistēmas atkārtotu palaišanu;

| i) | atmiņas uzraudzību vai rezerves tīrīšanu iespējo proaktīvas kļūdu konstatēšanas un labošanas nolūkos, lai samazinātu nelabojamu kļūdu iespējamību; kā arī |
| --- | --- |

i)

atmiņas uzraudzību vai rezerves tīrīšanu iespējo proaktīvas kļūdu konstatēšanas un labošanas nolūkos, lai samazinātu nelabojamu kļūdu iespējamību; kā arī

| j) | iekšējās atmiņas noturībai: noturīgām sistēmām to pamata konfigurācijā ir kāda RAID aparatūra, vai nu sniedzot atbalstu sistēmas platē, vai paredzot speciālu RAID kontrolleru kartes slotu ar mērķi tādā veidā atbalstīt servera iekšējos diskdziņus. |
| --- | --- |

j)

iekšējās atmiņas noturībai: noturīgām sistēmām to pamata konfigurācijā ir kāda RAID aparatūra, vai nu sniedzot atbalstu sistēmas platē, vai paredzot speciālu RAID kontrolleru kartes slotu ar mērķi tādā veidā atbalstīt servera iekšējos diskdziņus.

| 6. | Sistēmas mērogojamība – serverim ir jābūt ar šādām raksturīgajām iezīmēm:






  a) | lielākai atmiņas ietilpībai: ≥ 8 DDR3 vai DDR4 DIMM pieslēgvietām katrai ligzdai, ar noturīgu savienojumu starp procesora ligzdu un buferatmiņu; kā arī |
| --- | --- | --- |

6.

Sistēmas mērogojamība – serverim ir jābūt ar šādām raksturīgajām iezīmēm:

a)

lielākai atmiņas ietilpībai: ≥ 8 DDR3 vai DDR4 DIMM pieslēgvietām katrai ligzdai, ar noturīgu savienojumu starp procesora ligzdu un buferatmiņu; kā arī

| b) | lielākai ievadizvades izvēršamībai: lielākai pamata ievadizvades infrastruktūrai un atbalstam lielākam ievadizvades slotu skaitam. Nodrošina vismaz 32 speciālas PCIe Gen 2 ejas vai tam līdzvērtīgu ievadizvades joslas platumu ar vismaz vienu x16 slotu vai citu speciālu saskarni, kas atbalsta ārēju PCIe, patentētu ievadizvades saskarni vai citu rūpniecības standarta ievadizvades saskarni. |
| --- | --- |

b)

lielākai ievadizvades izvēršamībai: lielākai pamata ievadizvades infrastruktūrai un atbalstam lielākam ievadizvades slotu skaitam. Nodrošina vismaz 32 speciālas PCIe Gen 2 ejas vai tam līdzvērtīgu ievadizvades joslas platumu ar vismaz vienu x16 slotu vai citu speciālu saskarni, kas atbalsta ārēju PCIe, patentētu ievadizvades saskarni vai citu rūpniecības standarta ievadizvades saskarni.

C papildinājums

Testēšanas metode

1.   Pārskats

Šajā papildinājumā aprakstīto testa metodi izmanto, lai noteiktu atbilstību prasībām, kas izklāstītas ENERGY STAR Ražojumu specifikācijā datoru serveriem; šo metodi izmanto, iegūstot testēšanas datus, kas nepieciešami ziņošanai par dīkstāves režīma jaudu un aktīva režīma jaudu ENERGY STAR jaudas un veiktspējas datu lapā.

2.   Piemērojamība

Šo testēšanas metodi piemēro visiem ražojumiem, kas var saņemt atbilstības sertifikātu saskaņā ar ENERGY STAR Ražojumu specifikāciju datoru serveriem.

3.   Definīcijas

Ja nav norādīts citādi, visi šajā dokumentā lietotie termini atbilst specifikācijā “ENERGY STAR Ražojuma specifikācija datoru serveriem” iekļautajām definīcijām.

4.   Testa iekārtas uzstādīšana

| 4.1. | Ieejas jauda: ieejas jauda atbilst 6. un 7. tabulā norādītajam. Ieejas jaudas frekvence atbilst 8. tabulā norādītajam.

  6.   tabula


  Ieejas jaudas prasības ražojumiem, kuriem uz identifikācijas plāksnītes norādīts, ka nominālā jauda nav lielāka par 1 500 vatiem (W)









  Ražojuma tips | Barošanas spriegums | Sprieguma pielaide | Maksimālais kopējais strāvas harmoniku kropļojums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Serveri ar maiņstrāvas-līdzstrāvas tipa vienas izejas barošanas blokiem | 230 voltu (V) maiņstrāva vai 115 V maiņstrāva (11) | +/– 1,0 % | 2,0 % |
| Serveri ar maiņstrāvas-līdzstrāvas tipa vairāku izeju barošanas blokiem | 230 V maiņstrāva vai 115 V maiņstrāva (11) |
| Pēc izvēles maiņstrāvas-līdzstrāvas tipa testēšanas apstākļi (Japānas tirgus) | 100 V maiņstrāva |
| Trīsfāžu serveri (Ziemeļamerikas tirgus) | 208 V maiņstrāva |
| Trīsfāžu serveri (Eiropas tirgus) | 400 V maiņstrāva |

4.1.

Ieejas jauda: ieejas jauda atbilst 6. un 7. tabulā norādītajam. Ieejas jaudas frekvence atbilst 8. tabulā norādītajam.

6.   tabula

Ieejas jaudas prasības ražojumiem, kuriem uz identifikācijas plāksnītes norādīts, ka nominālā jauda nav lielāka par 1 500 vatiem (W)

Ražojuma tips

Barošanas spriegums

Sprieguma pielaide

Maksimālais kopējais strāvas harmoniku kropļojums

Serveri ar maiņstrāvas-līdzstrāvas tipa vienas izejas barošanas blokiem

230 voltu (V) maiņstrāva vai 115 V maiņstrāva (11)

+/– 1,0 %

2,0 %

Serveri ar maiņstrāvas-līdzstrāvas tipa vairāku izeju barošanas blokiem

230 V maiņstrāva vai 115 V maiņstrāva (11)

Pēc izvēles maiņstrāvas-līdzstrāvas tipa testēšanas apstākļi (Japānas tirgus)

100 V maiņstrāva

Trīsfāžu serveri (Ziemeļamerikas tirgus)

208 V maiņstrāva

Trīsfāžu serveri (Eiropas tirgus)

400 V maiņstrāva

7.   tabula

Ieejas jaudas prasības ražojumiem, kuriem uz identifikācijas plāksnītes norādīts, ka nominālā jauda pārsniedz 1 500 vatu

| Ražojuma tips | Barošanas spriegums | Sprieguma pielaide | Maksimālais kopējais strāvas harmoniku kropļojums |
| --- | --- | --- | --- |
| Serveri ar maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa vienas izejas barošanas blokiem | 230 V maiņstrāva vai 115 V maiņstrāva (11) | +/– 4,0 % | 5,0 % |
| Serveri ar maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa vairāku izeju barošanas blokiem | 230 V maiņstrāva vai 115 V maiņstrāva (11) |
| Pēc izvēles maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa testēšanas apstākļi (Japānas tirgus) | 100 V maiņstrāva |
| Trīsfāžu serveri
  (Ziemeļamerikas tirgus) | 208 V maiņstrāva |
| Trīsfāžu serveri (Eiropas tirgus) | 400 V maiņstrāva |

Ražojuma tips

Barošanas spriegums

Sprieguma pielaide

Maksimālais kopējais strāvas harmoniku kropļojums

Serveri ar maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa vienas izejas barošanas blokiem

230 V maiņstrāva vai 115 V maiņstrāva (11)

+/– 4,0 %

5,0 %

Serveri ar maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa vairāku izeju barošanas blokiem

230 V maiņstrāva vai 115 V maiņstrāva (11)

Pēc izvēles maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa testēšanas apstākļi (Japānas tirgus)

100 V maiņstrāva

Trīsfāžu serveri

(Ziemeļamerikas tirgus)

208 V maiņstrāva

Trīsfāžu serveri (Eiropas tirgus)

400 V maiņstrāva

8.   tabula

Prasības visu ražojumu ieejas frekvencēm

| Barošanas spriegums | Frekvence | Frekvences pielaide |
| --- | --- | --- |
| 100 V maiņstrāva | 50 herci (Hz) vai 60 Hz | ± 1,0 % |
| 115 V maiņstrāva | 60 Hz |
| 230 V maiņstrāva | 50 Hz vai 60 Hz |
| Trīsfāžu
  (Ziemeļamerikas tirgus) | 60 Hz |
| Trīsfāžu
  (Eiropas tirgus) | 50 Hz |

Barošanas spriegums

Frekvence

Frekvences pielaide

100 V maiņstrāva

50 herci (Hz) vai 60 Hz

± 1,0 %

115 V maiņstrāva

60 Hz

230 V maiņstrāva

50 Hz vai 60 Hz

Trīsfāžu

(Ziemeļamerikas tirgus)

60 Hz

Trīsfāžu

(Eiropas tirgus)

50 Hz

| 4.2. | Vides temperatūra: vides temperatūra ir 25 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.2.

Vides temperatūra: vides temperatūra ir 25 °C ± 5 °C.

| 4.3. | Relatīvais mitrums: relatīvais mitrums ir no 15 % līdz 80 %. |
| --- | --- |

4.3.

Relatīvais mitrums: relatīvais mitrums ir no 15 % līdz 80 %.

| 4.4. | Jaudas analizators: jaudas analizators norāda reālo vidējo kvadrātisko jaudu un vismaz divas šādas mērvienības: spriegumu, strāvu un jaudas koeficientu. Jaudas analizatoram ir turpmāk minētās raksturīgās pazīmes:






  a) | atbilstība: jaudas analizatoru izvēlas no jaudas mērierīču saraksta, kas sniegts servera efektivitātes novērtēšanas rīka (SERT)TM
   (12) dizainparauga dokumentā 1.0.0 (13); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Jaudas analizators: jaudas analizators norāda reālo vidējo kvadrātisko jaudu un vismaz divas šādas mērvienības: spriegumu, strāvu un jaudas koeficientu. Jaudas analizatoram ir turpmāk minētās raksturīgās pazīmes:

a)

atbilstība: jaudas analizatoru izvēlas no jaudas mērierīču saraksta, kas sniegts servera efektivitātes novērtēšanas rīka (SERT)TM
   (12) dizainparauga dokumentā 1.0.0 (13);

| b) | kalibrēšana: analizatoru kalibrē gada laikā pēc testēšanas datuma, to dara saskaņā ar standartu, kas atbilst ASV Nacionālā standartu un tehnoloģijas institūta (NIST) standartiem vai līdzvērtīgam citas valsts nacionālā metroloģijas institūta standartiem; |
| --- | --- |

b)

kalibrēšana: analizatoru kalibrē gada laikā pēc testēšanas datuma, to dara saskaņā ar standartu, kas atbilst ASV Nacionālā standartu un tehnoloģijas institūta (NIST) standartiem vai līdzvērtīgam citas valsts nacionālā metroloģijas institūta standartiem;

| c) | amplitūdas koeficients: pieejamais strāvas amplitūdas koeficients – 3 vai vairāk tā nominālajā diapazonā. Ja analizators neprecizē strāvas amplitūdas koeficientu, ierīcei jābūt tādai, kas var izmērīt lielāko strāvas stiprumu vismaz 3 reizes lielākam maksimālajam strāvas stiprumam, kas izmērīts jebkuras 1 sekundes iztvērumā; |
| --- | --- |

c)

amplitūdas koeficients: pieejamais strāvas amplitūdas koeficients – 3 vai vairāk tā nominālajā diapazonā. Ja analizators neprecizē strāvas amplitūdas koeficientu, ierīcei jābūt tādai, kas var izmērīt lielāko strāvas stiprumu vismaz 3 reizes lielākam maksimālajam strāvas stiprumam, kas izmērīts jebkuras 1 sekundes iztvērumā;

| d) | minimālā frekvenču raksturlīkne: 3,0 kHz; |
| --- | --- |

d)

minimālā frekvenču raksturlīkne: 3,0 kHz;

| e) | minimālā izšķirtspēja:






  1) | 0,01 W par mērījumu vērtībām, kas nepārsniedz 10 W; |
| --- | --- | --- |

e)

minimālā izšķirtspēja:

1)

0,01 W par mērījumu vērtībām, kas nepārsniedz 10 W;

| 2) | 0,1 W par mērījumu vērtībām no 10 W līdz 100 W; kā arī |
| --- | --- |

2)

0,1 W par mērījumu vērtībām no 10 W līdz 100 W; kā arī

| 3) | 1,0 W par mērījumu vērtībām, kas pārsniedz 100 W; |
| --- | --- |

3)

1,0 W par mērījumu vērtībām, kas pārsniedz 100 W;

| f) | reģistrēšana: lasīšanas ātrums, ko atbalsta analizators, ir vismaz viena mērījumu kopa sekundē, ja kopu nosaka kā jaudas mērījumu, kurš izteikts vatos. Analizatora datu vidējošanas laika intervāls ir vienāds ar lasīšanas laika intervālu. Datu vidējošanas intervāls ir laikposms, kurā aprēķina visu analizatora ātrdarbīgo iztveršanas elektroniku iegūto paraugu vidējo vērtību, lai noteiktu mērījuma kopu; |
| --- | --- |

f)

reģistrēšana: lasīšanas ātrums, ko atbalsta analizators, ir vismaz viena mērījumu kopa sekundē, ja kopu nosaka kā jaudas mērījumu, kurš izteikts vatos. Analizatora datu vidējošanas laika intervāls ir vienāds ar lasīšanas laika intervālu. Datu vidējošanas intervāls ir laikposms, kurā aprēķina visu analizatora ātrdarbīgo iztveršanas elektroniku iegūto paraugu vidējo vērtību, lai noteiktu mērījuma kopu;

| g) | mērījuma precizitāte: analizators paziņo jaudas mērījumus ar vispārēju precizitāti, kas visām izmērītajām jaudas vērtībām ir 1 % vai labāk. |
| --- | --- |

g)

mērījuma precizitāte: analizators paziņo jaudas mērījumus ar vispārēju precizitāti, kas visām izmērītajām jaudas vērtībām ir 1 % vai labāk.

| 4.5. | Termosensors: termosensoram ir turpmāk minētās iezīmes:






  a) | atbilstība: termosensoru izvēlas no temperatūras mērierīču saraksta, kas sniegts SERT dizainparauga dokumentā 1.0.0; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Termosensors: termosensoram ir turpmāk minētās iezīmes:

a)

atbilstība: termosensoru izvēlas no temperatūras mērierīču saraksta, kas sniegts SERT dizainparauga dokumentā 1.0.0;

| b) | reģistrēšana: sensora minimālais lasīšanas ātrums ir četri iztvērumi minūtē; |
| --- | --- |

b)

reģistrēšana: sensora minimālais lasīšanas ātrums ir četri iztvērumi minūtē;

| c) | mērījuma precizitāte: temperatūru mēra ne tālāk kā 50 mm no testējamās iekārtas galvenās gaisa plūsmas ievades (pretvējā), un par to paziņo sensors, kuram noteikta vispārēja precizitāte ± 0,5 °C vai labāka. |
| --- | --- |

c)

mērījuma precizitāte: temperatūru mēra ne tālāk kā 50 mm no testējamās iekārtas galvenās gaisa plūsmas ievades (pretvējā), un par to paziņo sensors, kuram noteikta vispārēja precizitāte ± 0,5 °C vai labāka.

| 4.6. | Testēšanas rīks aktīvā režīmā: Standarta veiktspējas novērtēšanas sabiedrības (SPEC) SERT 1.0.0 (14). |
| --- | --- |

4.6.

Testēšanas rīks aktīvā režīmā: Standarta veiktspējas novērtēšanas sabiedrības (SPEC) SERT 1.0.0 (14).

| 4.7. | Kontrollera sistēma: par kontrollera sistēmu var kalpot serveris, galddators vai klēpjdators, un to izmanto, lai reģistrētu informāciju par jaudu un temperatūru:






  a) | kontrollera sistēmai pievieno jaudas analizatoru un termosensoru; |
| --- | --- | --- |

4.7.

Kontrollera sistēma: par kontrollera sistēmu var kalpot serveris, galddators vai klēpjdators, un to izmanto, lai reģistrētu informāciju par jaudu un temperatūru:

a)

kontrollera sistēmai pievieno jaudas analizatoru un termosensoru;

| b) | kontrollera sistēmu un testējamo iekārtu savieno, izmantojot Ethernet tīkla pārslēgu. |
| --- | --- |

b)

kontrollera sistēmu un testējamo iekārtu savieno, izmantojot Ethernet tīkla pārslēgu.

| 4.8. | Vispārējas SERT prasības: ņem vērā arī citas prasības, kas minētas kādā SPEC vai SERT 1.0.0 atbalstošā dokumentā, ja vien šajā testēšanas metodē nav norādīts citādi. SPEC izdotie atbalsta dokumenti ir šādi:






  a) | SPEC jaudas un veiktspējas metodoloģija (SPEC Power and Performance Methodology); |
| --- | --- | --- |

4.8.

Vispārējas SERT prasības: ņem vērā arī citas prasības, kas minētas kādā SPEC vai SERT 1.0.0 atbalstošā dokumentā, ja vien šajā testēšanas metodē nav norādīts citādi. SPEC izdotie atbalsta dokumenti ir šādi:

a)

SPEC jaudas un veiktspējas metodoloģija (SPEC Power and Performance Methodology);

| b) | SPEC jaudas mērījuma uzstādīšanas vadlīnijas (SPEC Power Measurement Setup Guide); |
| --- | --- |

b)

SPEC jaudas mērījuma uzstādīšanas vadlīnijas (SPEC Power Measurement Setup Guide);

| c) | SPEC PTDaemon dizainparauga dokuments (SPEC PTDaemon Design Document); |
| --- | --- |

c)

SPEC PTDaemon dizainparauga dokuments (SPEC PTDaemon Design Document);

| d) | SERT dizainparauga dokuments (SERT Design Document); |
| --- | --- |

d)

SERT dizainparauga dokuments (SERT Design Document);

| e) | SERT darbības un ziņošanas noteikumi (SERT Run and Reporting Rules); |
| --- | --- |

e)

SERT darbības un ziņošanas noteikumi (SERT Run and Reporting Rules);

| f) | SERT lietotāja vadlīnijas (SERT User Guide); |
| --- | --- |

f)

SERT lietotāja vadlīnijas (SERT User Guide);

| g) | SERT JVM papildizvēles (SERT JVM Options); |
| --- | --- |

g)

SERT JVM papildizvēles (SERT JVM Options);

| h) | SERT rezultātu datņu lauki (SERT Result File Fields). |
| --- | --- |

h)

SERT rezultātu datņu lauki (SERT Result File Fields).

5.   Testa veikšana

5.1.   Testa konfigurācija

Jaudu un efektivitāti pārbauda un paziņo par datora serveriem, kurus testē. Testēšanu veic atbilstoši turpmāk minētajam.

| 5.1.1. | Piegādes konfigurācija: ražojumus testē to piegādes konfigurācijā – gan aparatūras konfigurācijā, gan ņemot vērā sistēmas iestatījumus –, ja vien šajā testēšanas metodē nav norādīts citādi. Attiecīgā gadījumā visas programmatūras iespējas iestata noklusējuma stāvoklī. |
| --- | --- |

5.1.1.

Piegādes konfigurācija: ražojumus testē to piegādes konfigurācijā – gan aparatūras konfigurācijā, gan ņemot vērā sistēmas iestatījumus –, ja vien šajā testēšanas metodē nav norādīts citādi. Attiecīgā gadījumā visas programmatūras iespējas iestata noklusējuma stāvoklī.

| 5.1.2. | Mērījuma vieta: jaudu mēra punktā, kas atrodas starp maiņstrāvas barošanas avotu un testējamo iekārtu. Nepārtrauktās barošanas avotus var savienot starp jaudas mērierīci un testējamo iekārtu. Kamēr informācija par jaudu dīkstāves un aktīvā režīmā nav ierakstīta pilnīgi, jaudas mērierīci nenoņem. Testējot asmenssistēmu, jaudu mēra pie asmenskorpusa ievades (proti, pie barošanas avotiem, kas datu centra sadales jaudu pārveido korpusa sadales jaudā). |
| --- | --- |

5.1.2.

Mērījuma vieta: jaudu mēra punktā, kas atrodas starp maiņstrāvas barošanas avotu un testējamo iekārtu. Nepārtrauktās barošanas avotus var savienot starp jaudas mērierīci un testējamo iekārtu. Kamēr informācija par jaudu dīkstāves un aktīvā režīmā nav ierakstīta pilnīgi, jaudas mērierīci nenoņem. Testējot asmenssistēmu, jaudu mēra pie asmenskorpusa ievades (proti, pie barošanas avotiem, kas datu centra sadales jaudu pārveido korpusa sadales jaudā).

| 5.1.3. | Gaisa plūsma: gaisu nedrīkst apzināti virzīt mērāmās iekārtas tuvumā veidā, kas neatbilstu normālai datu centra darbībai. |
| --- | --- |

5.1.3.

Gaisa plūsma: gaisu nedrīkst apzināti virzīt mērāmās iekārtas tuvumā veidā, kas neatbilstu normālai datu centra darbībai.

| 5.1.4. | Barošanas avoti: visus barošanas avotus savieno, un tie ir darbspējīgi.
  Testējamās iekārtas ar vairākiem barošanas avotiem: visus barošanas avotus savieno ar maiņstrāvas avotu, un testa laikā avoti ir darbspējīgi. Ja nepieciešams, var izmantot jaudas sadales iekārtu (PDU), lai vairākus barošanas avotus savienotu vienā. Ja izmanto jaudas sadales iekārtu, virszemes elektrības patēriņu no PDU iekļauj testējamās iekārtas jaudas mērījumā. Testējot asmensserveri ar pusaizpildītu korpusa konfigurāciju, barošanas avotus neaizpildītajiem jaudas vērtību apgabaliem var atvienot (vairāk informācijas 5.2.4. iedaļas b) apakšpunktā). |
| --- | --- |

5.1.4.

Barošanas avoti: visus barošanas avotus savieno, un tie ir darbspējīgi.

Testējamās iekārtas ar vairākiem barošanas avotiem: visus barošanas avotus savieno ar maiņstrāvas avotu, un testa laikā avoti ir darbspējīgi. Ja nepieciešams, var izmantot jaudas sadales iekārtu (PDU), lai vairākus barošanas avotus savienotu vienā. Ja izmanto jaudas sadales iekārtu, virszemes elektrības patēriņu no PDU iekļauj testējamās iekārtas jaudas mērījumā. Testējot asmensserveri ar pusaizpildītu korpusa konfigurāciju, barošanas avotus neaizpildītajiem jaudas vērtību apgabaliem var atvienot (vairāk informācijas 5.2.4. iedaļas b) apakšpunktā).

| 5.1.5. | Barošanas pārvaldība un operētājsistēma: instalē operētājsistēmu vai reprezentatīvu operētājsistēmu piegādes konfigurācijā. Ražojumus, kurus piegādā bez operētājsistēmas, testē ar jebkuru saderīgu instalētu operētājsistēmu. Visos testos barošanas pārvaldības metodes un/vai energotaupības funkcijas atstāj tādas, kādas tās bijušas piegādes konfigurācijā. Barošanas pārvaldības funkcijas, kuru izpildei ir nepieciešama operētājsistēma (t. i., tās, kuras nekontrolē tikai pamata ievadizvades sistēma vai pārvaldības kontrolleris), testē, izmantojot tikai tās barošanas pārvaldības funkcijas, kuras ir iespējotas noklusējuma operētājsistēmā. |
| --- | --- |

5.1.5.

Barošanas pārvaldība un operētājsistēma: instalē operētājsistēmu vai reprezentatīvu operētājsistēmu piegādes konfigurācijā. Ražojumus, kurus piegādā bez operētājsistēmas, testē ar jebkuru saderīgu instalētu operētājsistēmu. Visos testos barošanas pārvaldības metodes un/vai energotaupības funkcijas atstāj tādas, kādas tās bijušas piegādes konfigurācijā. Barošanas pārvaldības funkcijas, kuru izpildei ir nepieciešama operētājsistēma (t. i., tās, kuras nekontrolē tikai pamata ievadizvades sistēma vai pārvaldības kontrolleris), testē, izmantojot tikai tās barošanas pārvaldības funkcijas, kuras ir iespējotas noklusējuma operētājsistēmā.

| 5.1.6. | Krātuve: lai noteiktu atbilstību, ražojumus testē vismaz ar vienu instalētu cieto disku vai vienu cietvielu disku. Ražojumus, kuros nav iepriekš instalētu cieto disku (cietā diska vai cietvielu diska), testē tajā krātuves konfigurācijā, kas izmantota identiskā, pārdošanai paredzētā modelī, kurā nav iepriekš instalētu cieto disku. Ražojumus, kuri neatbalsta cieto disku (cietā vai cietvielu diska) instalēšanu, bet tā vietā paredz tikai ārējās atmiņas risinājumus (piemēram, atmiņas apgabalu tīklu), testē ar ārējās atmiņas risinājumu. |
| --- | --- |

5.1.6.

Krātuve: lai noteiktu atbilstību, ražojumus testē vismaz ar vienu instalētu cieto disku vai vienu cietvielu disku. Ražojumus, kuros nav iepriekš instalētu cieto disku (cietā diska vai cietvielu diska), testē tajā krātuves konfigurācijā, kas izmantota identiskā, pārdošanai paredzētā modelī, kurā nav iepriekš instalētu cieto disku. Ražojumus, kuri neatbalsta cieto disku (cietā vai cietvielu diska) instalēšanu, bet tā vietā paredz tikai ārējās atmiņas risinājumus (piemēram, atmiņas apgabalu tīklu), testē ar ārējās atmiņas risinājumu.

| 5.1.7. | Asmenssistēma un divu/vairākmezglu serveri: asmenssistēmas un divu/vairākmezglu servera konfigurācija attiecībā uz katru mezglu vai asmensserveri, tostarp visiem aparāta komponentiem un programmatūras/barošanas pārvaldības iestatījumiem, ir identiska. Turklāt šīs sistēmas mēra tā, lai nodrošinātu, ka jaudas mērierīce testa laikā uztver pārbaudīto mezglu/asmensserveru visu jaudu. |
| --- | --- |

5.1.7.

Asmenssistēma un divu/vairākmezglu serveri: asmenssistēmas un divu/vairākmezglu servera konfigurācija attiecībā uz katru mezglu vai asmensserveri, tostarp visiem aparāta komponentiem un programmatūras/barošanas pārvaldības iestatījumiem, ir identiska. Turklāt šīs sistēmas mēra tā, lai nodrošinātu, ka jaudas mērierīce testa laikā uztver pārbaudīto mezglu/asmensserveru visu jaudu.

| 5.1.8. | Asmenskorpuss: asmenskorpusam ir vismaz jaudas, dzesēšanas un tīklošanas funkcijas attiecībā uz visiem asmensserveriem. Korpusu aizpilda atbilstoši 5.2.4. iedaļā minētajam. Visus asmenssistēmu jaudas mērījumus veic pie korpusa ievades. |
| --- | --- |

5.1.8.

Asmenskorpuss: asmenskorpusam ir vismaz jaudas, dzesēšanas un tīklošanas funkcijas attiecībā uz visiem asmensserveriem. Korpusu aizpilda atbilstoši 5.2.4. iedaļā minētajam. Visus asmenssistēmu jaudas mērījumus veic pie korpusa ievades.

| 5.1.9. | Pamata ievadizvades sistēma un testējamās iekārtas sistēmas iestatījumi: visi pamata ievadizvades sistēmas iestatījumi paliek piegādes konfigurācijā, ja vien šajā testēšanas metodē nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

5.1.9.

Pamata ievadizvades sistēma un testējamās iekārtas sistēmas iestatījumi: visi pamata ievadizvades sistēmas iestatījumi paliek piegādes konfigurācijā, ja vien šajā testēšanas metodē nav norādīts citādi.

| 5.1.10. | Ievadizvade un tīkla savienojums: testējamajai iekārtai ir vismaz viena pieslēgvieta, kas savienota ar Ethernet tīkla pārslēgu. Pārslēgs spēj atbalstīt testējamās iekārtas nominālā tīkla ātruma diapazonu. Tīkla savienojums ir aktīvs jebkāda testa laikā, un, lai gan saite ir gatava un spējīga pārraidīt paketes, testēšanas laikā īpaša datplūsma savienojumā nav nepieciešama. Testēšanas nolūkos nodrošina, ka testējamai iekārtai ir vismaz viena Ethernet tīkla pieslēgvieta (kurā vienu pievienojumkarti izmanto tikai tad, ja Ethernet atbalsts platē netiek nodrošināts). |
| --- | --- |

5.1.10.

Ievadizvade un tīkla savienojums: testējamajai iekārtai ir vismaz viena pieslēgvieta, kas savienota ar Ethernet tīkla pārslēgu. Pārslēgs spēj atbalstīt testējamās iekārtas nominālā tīkla ātruma diapazonu. Tīkla savienojums ir aktīvs jebkāda testa laikā, un, lai gan saite ir gatava un spējīga pārraidīt paketes, testēšanas laikā īpaša datplūsma savienojumā nav nepieciešama. Testēšanas nolūkos nodrošina, ka testējamai iekārtai ir vismaz viena Ethernet tīkla pieslēgvieta (kurā vienu pievienojumkarti izmanto tikai tad, ja Ethernet atbalsts platē netiek nodrošināts).

| 5.1.11. | Ethernet tīkla savienojumi: ražojumus, kurus piegādā ar atbalstu energoefektīvam Ethernet tīklam (atbilstoši IEEE 802.3az), testa laikā savieno tikai ar energoefektīvam Ethernet tīklam atbilstošu tīkla iekārtu. Veic attiecīgus pasākumus, lai testa laikā energoefektīva Ethernet tīkla funkcijas iespējotu abos tīkla saites galos. |
| --- | --- |

5.1.11.

Ethernet tīkla savienojumi: ražojumus, kurus piegādā ar atbalstu energoefektīvam Ethernet tīklam (atbilstoši IEEE 802.3az), testa laikā savieno tikai ar energoefektīvam Ethernet tīklam atbilstošu tīkla iekārtu. Veic attiecīgus pasākumus, lai testa laikā energoefektīva Ethernet tīkla funkcijas iespējotu abos tīkla saites galos.

5.2.   Testējamās iekārtas sagatavošana

| 5.2.1. | Testējamo iekārtu testē ar procesora ligzdām, kuras ir aizpildītas atbilstoši ENERGY STAR atbilstības kritēriju 2.0. versijas 6.1.2. iedaļā izklāstītajām norādēm. |
| --- | --- |

5.2.1.

Testējamo iekārtu testē ar procesora ligzdām, kuras ir aizpildītas atbilstoši ENERGY STAR atbilstības kritēriju 2.0. versijas 6.1.2. iedaļā izklāstītajām norādēm.

| 5.2.2. | Testējamo iekārtu uzstāda testa statnī vai atrašanās vietā. Kamēr testēšana nav pabeigta, testējamo iekārtu fiziski nepārvieto. |
| --- | --- |

5.2.2.

Testējamo iekārtu uzstāda testa statnī vai atrašanās vietā. Kamēr testēšana nav pabeigta, testējamo iekārtu fiziski nepārvieto.

| 5.2.3. | Ja testējamā iekārta ir vairākmezglu sistēma, testējamajai iekārtai testē katra mezgla enerģijas patēriņu pilnīgi aizpildīta korpusa konfigurācijā. Visi korpusā instalētie vairākmezglu serveri ir identiski, un tiem ir vienāda konfigurācija. |
| --- | --- |

5.2.3.

Ja testējamā iekārta ir vairākmezglu sistēma, testējamajai iekārtai testē katra mezgla enerģijas patēriņu pilnīgi aizpildīta korpusa konfigurācijā. Visi korpusā instalētie vairākmezglu serveri ir identiski, un tiem ir vienāda konfigurācija.

| 5.2.4. | Ja testējamā iekārta ir asmenssistēma, iekārtai testē asmensservera enerģijas patēriņu pusaizpildīta korpusa konfigurācijā, nodrošinot papildu iespēju pārbaudīt testējamo iekārtu pilnīgi aizpildīta korpusa konfigurācijā. Asmenssistēmu korpusus aizpilda atbilstoši turpmāk minētajam:






  a) | atsevišķa asmensservera konfigurācija:
  visi korpusā instalētie asmensserveri ir identiski, un tiem ir vienāda konfigurācija (tie ir homogēni); |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Ja testējamā iekārta ir asmenssistēma, iekārtai testē asmensservera enerģijas patēriņu pusaizpildīta korpusa konfigurācijā, nodrošinot papildu iespēju pārbaudīt testējamo iekārtu pilnīgi aizpildīta korpusa konfigurācijā. Asmenssistēmu korpusus aizpilda atbilstoši turpmāk minētajam:

a)

atsevišķa asmensservera konfigurācija:

visi korpusā instalētie asmensserveri ir identiski, un tiem ir vienāda konfigurācija (tie ir homogēni);

| b) | pusaizpildīts korpuss (nepieciešams):






  1) | aprēķina to asmensserveru skaitu, kas nepieciešams, lai aizpildītu pusi asmenskorpusā pieejamo viena platuma asmensservera slotu skaitu; |
| --- | --- | --- |

b)

pusaizpildīts korpuss (nepieciešams):

1)

aprēķina to asmensserveru skaitu, kas nepieciešams, lai aizpildītu pusi asmenskorpusā pieejamo viena platuma asmensservera slotu skaitu;

| 2) | asmensserveriem, kuriem ir vairāki jaudas vērtību apgabali, izvēlas to jaudas vērtību apgabalu skaitu, kas vislielākā mērā aizpilda pusi asmenskorpusa. Ja var izvēlēties starp divām iespējām, kuras pusi aizpilda vienlīdz lielā mērā, testu veic ar to vērtību apgabalu vai vērtību apgabalu kopumu, kurš izmanto lielāku asmensserveru skaitu.

  1. piemērs. Konkrēts asmenskorpuss divos jaudas vērtību apgabalos atbalsta līdz pat septiņiem viena platuma asmensserveriem. Viens jaudas vērtību apgabals atbalsta trīs asmensserverus, savukārt otrs – četrus asmensserverus. Šajā piemērā jaudas vērtību apgabals, kurš atbalsta četrus asmensserverus, testa laikā būs pilnīgi aizpildīts, savukārt otrs jaudas vērtību apgabals būs neaizpildīts.

  2. piemērs. Konkrēts asmenskorpuss četros jaudas vērtību apgabalos atbalsta līdz pat 16 viena platuma asmensserveriem. Katrs no minētajiem četriem jaudas vērtību apgabaliem atbalsta četrus asmensserverus. Šajā piemērā divi jaudas vērtību apgabali testa laikā būs pilnīgi aizpildīti, savukārt pārējie divi – būs neaizpildīti; |
| --- | --- |

2)

asmensserveriem, kuriem ir vairāki jaudas vērtību apgabali, izvēlas to jaudas vērtību apgabalu skaitu, kas vislielākā mērā aizpilda pusi asmenskorpusa. Ja var izvēlēties starp divām iespējām, kuras pusi aizpilda vienlīdz lielā mērā, testu veic ar to vērtību apgabalu vai vērtību apgabalu kopumu, kurš izmanto lielāku asmensserveru skaitu.

1. piemērs. Konkrēts asmenskorpuss divos jaudas vērtību apgabalos atbalsta līdz pat septiņiem viena platuma asmensserveriem. Viens jaudas vērtību apgabals atbalsta trīs asmensserverus, savukārt otrs – četrus asmensserverus. Šajā piemērā jaudas vērtību apgabals, kurš atbalsta četrus asmensserverus, testa laikā būs pilnīgi aizpildīts, savukārt otrs jaudas vērtību apgabals būs neaizpildīts.

2. piemērs. Konkrēts asmenskorpuss četros jaudas vērtību apgabalos atbalsta līdz pat 16 viena platuma asmensserveriem. Katrs no minētajiem četriem jaudas vērtību apgabaliem atbalsta četrus asmensserverus. Šajā piemērā divi jaudas vērtību apgabali testa laikā būs pilnīgi aizpildīti, savukārt pārējie divi – būs neaizpildīti;

| 3) | lai korpusu aizpildītu daļēji, ņem vērā lietotāja rokasgrāmatu vai ražotāja ieteikumus, jo, iespējams, būs jāatvieno daži neaizpildīto jaudas vērtību apgabalu barošanas avoti un dzesēšanas ventilatori; |
| --- | --- |

3)

lai korpusu aizpildītu daļēji, ņem vērā lietotāja rokasgrāmatu vai ražotāja ieteikumus, jo, iespējams, būs jāatvieno daži neaizpildīto jaudas vērtību apgabalu barošanas avoti un dzesēšanas ventilatori;

| 4) | ja lietotāja rokasgrāmatas ieteikumi nav pieejami vai ir nepilnīgi, rīkojas atbilstoši turpmāk minētajam:






  i) | vērtību apgabalus aizpilda pilnīgi; |
| --- | --- | --- |

4)

ja lietotāja rokasgrāmatas ieteikumi nav pieejami vai ir nepilnīgi, rīkojas atbilstoši turpmāk minētajam:

i)

vērtību apgabalus aizpilda pilnīgi;

| ii) | ja iespējams, atvieno neaizpildīto jaudas vērtību apgabalu barošanas avotus un dzesēšanas ventilatorus; |
| --- | --- |

ii)

ja iespējams, atvieno neaizpildīto jaudas vērtību apgabalu barošanas avotus un dzesēšanas ventilatorus;

| iii) | visas tukšās nišas uz visu testēšanas laiku aizpilda ar aizvēršanas paneļiem vai līdzvērtīgu gaisa plūsmas ierobežojumu; |
| --- | --- |

iii)

visas tukšās nišas uz visu testēšanas laiku aizpilda ar aizvēršanas paneļiem vai līdzvērtīgu gaisa plūsmas ierobežojumu;

| c) | korpusa pilnīga aizpildīšana (pēc izvēles):
  aizpilda visas pieejamās korpusa nišas. Visi barošanas avoti un dzesēšanas ventilatori ir savienoti. Veic visus nepieciešamos testus, kas minēti 6. iedaļā norādītajā testa procedūrā. |
| --- | --- |

c)

korpusa pilnīga aizpildīšana (pēc izvēles):

aizpilda visas pieejamās korpusa nišas. Visi barošanas avoti un dzesēšanas ventilatori ir savienoti. Veic visus nepieciešamos testus, kas minēti 6. iedaļā norādītajā testa procedūrā.

| 5.2.5. | Testējamo iekārtu savieno ar tiešu Ethernet (IEEE 802.3) tīkla pārslēgu. Tiešo savienojumu saglabā visu testēšanas laiku, izņemot nelielu misēkļu laikā, kas nepieciešami, lai varētu pāriet citā saites darbības ātrumā. |
| --- | --- |

5.2.5.

Testējamo iekārtu savieno ar tiešu Ethernet (IEEE 802.3) tīkla pārslēgu. Tiešo savienojumu saglabā visu testēšanas laiku, izņemot nelielu misēkļu laikā, kas nepieciešami, lai varētu pāriet citā saites darbības ātrumā.

| 5.2.6. | Kontrollera sistēmu, kas nepieciešama, lai veiktu SERT noslodzes sajūga kontroli, datu iegūšanu vai citu testējamās iekārtas testēšanas atbalstu savieno ar to pašu tīkla pārslēgu, ar ko ir savienota testējamā iekārta, kā arī izpilda citas testējamās iekārtas tīkla prasības. Gan testējamo iekārtu, gan kontrollera sistēmu konfigurē tā, lai saziņa varētu notikt tīklā. |
| --- | --- |

5.2.6.

Kontrollera sistēmu, kas nepieciešama, lai veiktu SERT noslodzes sajūga kontroli, datu iegūšanu vai citu testējamās iekārtas testēšanas atbalstu savieno ar to pašu tīkla pārslēgu, ar ko ir savienota testējamā iekārta, kā arī izpilda citas testējamās iekārtas tīkla prasības. Gan testējamo iekārtu, gan kontrollera sistēmu konfigurē tā, lai saziņa varētu notikt tīklā.

| 5.2.7. | Jaudas mērierīci savieno ar maiņstrāvas sprieguma avotu, kas iestatīts testam atbilstošā spriegumā un frekvencē, kā norādīts 4. iedaļā. |
| --- | --- |

5.2.7.

Jaudas mērierīci savieno ar maiņstrāvas sprieguma avotu, kas iestatīts testam atbilstošā spriegumā un frekvencē, kā norādīts 4. iedaļā.

| 5.2.8. | Testējamo iekārtu pieslēdz pie mērinstrumenta kontaktrozetes, ņemot vērā 5.1.2. iedaļā sniegtās norādes. |
| --- | --- |

5.2.8.

Testējamo iekārtu pieslēdz pie mērinstrumenta kontaktrozetes, ņemot vērā 5.1.2. iedaļā sniegtās norādes.

| 5.2.9. | Jaudas mērierīces un termosensora datu izvades saskarni savieno ar atbilstošo kontrollera sistēmas ievadi. |
| --- | --- |

5.2.9.

Jaudas mērierīces un termosensora datu izvades saskarni savieno ar atbilstošo kontrollera sistēmas ievadi.

| 5.2.10. | Pārbauda, vai testējamā iekārta ir konfigurēta tās piegādātajā konfigurācijā. |
| --- | --- |

5.2.10.

Pārbauda, vai testējamā iekārta ir konfigurēta tās piegādātajā konfigurācijā.

| 5.2.11. | Pārbauda, vai kontrollera sistēma un testējamā iekārta ir savienotas vienā iekšējā tīklā, izmantojot Ethernet tīkla pārslēgu. |
| --- | --- |

5.2.11.

Pārbauda, vai kontrollera sistēma un testējamā iekārta ir savienotas vienā iekšējā tīklā, izmantojot Ethernet tīkla pārslēgu.

| 5.2.12. | Ar parasto programmas Ping komandu pārbauda, vai kontrollera sistēma un testējamā iekārta var uzturēt savstarpējus sakarus. |
| --- | --- |

5.2.12.

Ar parasto programmas Ping komandu pārbauda, vai kontrollera sistēma un testējamā iekārta var uzturēt savstarpējus sakarus.

| 5.2.13. | Testējamajā iekārtā un kontrollera sistēmā instalē SERT 1.0.0. versiju atbilstoši norādēm SERT lietotāja vadlīniju (SERT User Guide) 1.0.0. versijā (15). |
| --- | --- |

5.2.13.

Testējamajā iekārtā un kontrollera sistēmā instalē SERT 1.0.0. versiju atbilstoši norādēm SERT lietotāja vadlīniju (SERT User Guide) 1.0.0. versijā (15).

6.   Visiem ražojumiem piemērojamās testa procedūras

6.1.   Dīkstāves režīma testēšana

| 6.1.1. | Testējamo iekārtu iedarbina, ieslēdzot vai savienojot ar galveno barošanas avotu. |
| --- | --- |

6.1.1.

Testējamo iekārtu iedarbina, ieslēdzot vai savienojot ar galveno barošanas avotu.

| 6.1.2. | Iedarbina kontrollera sistēmu. |
| --- | --- |

6.1.2.

Iedarbina kontrollera sistēmu.

| 6.1.3. | Sāk reģistrēt patērēto laiku. |
| --- | --- |

6.1.3.

Sāk reģistrēt patērēto laiku.

| 6.1.4. | No piecām līdz 15 minūtēm pēc sākotnējās ielādes vai pieteikšanās procesa beigām iestata jaudas mērierīci, lai sāktu nolasīt dīkstāves režīma enerģijas patēriņa rādījumus (intervāls – vismaz viens mērījums sekundē). |
| --- | --- |

6.1.4.

No piecām līdz 15 minūtēm pēc sākotnējās ielādes vai pieteikšanās procesa beigām iestata jaudas mērierīci, lai sāktu nolasīt dīkstāves režīma enerģijas patēriņa rādījumus (intervāls – vismaz viens mērījums sekundē).

| 6.1.5. | Dīkstāves režīma enerģijas patēriņa rādījumus lasa 30 minūtes. Testējamā iekārta visu šo laikposmu ir dīkstāves režīmā un nepāriet mazākas jaudas režīmā ar ierobežotu funkcionalitāti (piemēram, miega vai hibernēšanas režīmā). |
| --- | --- |

6.1.5.

Dīkstāves režīma enerģijas patēriņa rādījumus lasa 30 minūtes. Testējamā iekārta visu šo laikposmu ir dīkstāves režīmā un nepāriet mazākas jaudas režīmā ar ierobežotu funkcionalitāti (piemēram, miega vai hibernēšanas režīmā).

| 6.1.6. | Trīsdesmit testa minūšu laikā reģistrē vidējo dīkstāves režīmā patērēto jaudu (aritmētisko vidējo vērtību). |
| --- | --- |

6.1.6.

Trīsdesmit testa minūšu laikā reģistrē vidējo dīkstāves režīmā patērēto jaudu (aritmētisko vidējo vērtību).

| 6.1.7. | Testējot vairākmezglu sistēmu vai asmenssistēmu, rīkojas atbilstoši turpmāk minētajam, lai noteiktu viena mezgla vai viena asmensservera enerģijas patēriņu, proti:






  a) | izmērīto kopējo enerģijas patēriņu dīkstāves režīmā, kas minēts 6.1.6. iedaļā, sadala ar testēšanas vajadzībām instalēto mezglu/asmensserveru skaitu; |
| --- | --- | --- |

6.1.7.

Testējot vairākmezglu sistēmu vai asmenssistēmu, rīkojas atbilstoši turpmāk minētajam, lai noteiktu viena mezgla vai viena asmensservera enerģijas patēriņu, proti:

a)

izmērīto kopējo enerģijas patēriņu dīkstāves režīmā, kas minēts 6.1.6. iedaļā, sadala ar testēšanas vajadzībām instalēto mezglu/asmensserveru skaitu;

| b) | reģistrē katrā mērījumā izmērīto kopējo enerģijas patēriņu un katra mezgla/asmensservera enerģijas patēriņu, kas aprēķināti atbilstoši 6.1.7. iedaļas a) apakšpunktā minētajam. |
| --- | --- |

b)

reģistrē katrā mērījumā izmērīto kopējo enerģijas patēriņu un katra mezgla/asmensservera enerģijas patēriņu, kas aprēķināti atbilstoši 6.1.7. iedaļas a) apakšpunktā minētajam.

6.2.   Aktīvā režīma testēšana, izmantojot SERT.

| 6.2.1. | Atsāknē testējamo iekārtu. |
| --- | --- |

6.2.1.

Atsāknē testējamo iekārtu.

| 6.2.2. | No piecām līdz 15 minūtēm pēc sākotnējās ielādes vai pieteikšanās procesa beigām ņem vērā SERT lietotāja vadlīniju (User Guide) 1.0.0. versiju, lai iedarbinātu SERT. |
| --- | --- |

6.2.2.

No piecām līdz 15 minūtēm pēc sākotnējās ielādes vai pieteikšanās procesa beigām ņem vērā SERT lietotāja vadlīniju (User Guide) 1.0.0. versiju, lai iedarbinātu SERT.

| 6.2.3. | Lai sekmīgi darbinātu SERT, ievēro visus punktus, kas izklāstīti SERT lietotāja vadlīniju 1.0.0. versijā. |
| --- | --- |

6.2.3.

Lai sekmīgi darbinātu SERT, ievēro visus punktus, kas izklāstīti SERT lietotāja vadlīniju 1.0.0. versijā.

| 6.2.4. | SERT izpildes laikā nedrīkst manuāli iejaukties vai optimizēt kontrollera sistēmu, testējamo iekārtu vai tās iekšējo vai ārējo vidi. |
| --- | --- |

6.2.4.

SERT izpildes laikā nedrīkst manuāli iejaukties vai optimizēt kontrollera sistēmu, testējamo iekārtu vai tās iekšējo vai ārējo vidi.

| 6.2.5. | Tiklīdz SERT darbība ir pabeigta, testa rezultātos iekļauj šādas rezultātu datnes:






  a) | Results.xml; |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Tiklīdz SERT darbība ir pabeigta, testa rezultātos iekļauj šādas rezultātu datnes:

a)

Results.xml;

| b) | Results.html; |
| --- | --- |

b)

Results.html;

| c) | Results.txt; |
| --- | --- |

c)

Results.txt;

| d) | visas results-chart png formāta datnes (piemēram, results-chart0.png, results-chart1.png utt.); |
| --- | --- |

d)

visas results-chart png formāta datnes (piemēram, results-chart0.png, results-chart1.png utt.);

| e) | Results-details.html; |
| --- | --- |

e)

Results-details.html;

| f) | Results-details.txt; |
| --- | --- |

f)

Results-details.txt;

| g) | visas results-details-chart png formāta datnes (piemēram, results-details-chart0.png, results-detail-chart1.png utt.). |
| --- | --- |

g)

visas results-details-chart png formāta datnes (piemēram, results-details-chart0.png, results-detail-chart1.png utt.).

IV.   ATTĒLVEIDOŠANAS IERĪČU SPECIFIKĀCIJA (2.0. VERSIJA)

1.   Definīcijas

| 1.1. | Ražojumu tipi






  1.1.1. | Printeris: ierīce, kuras galvenā funkcija ir no elektroniski ievadītiem datiem radīt papīra formāta informāciju. Printeris spēj saņemt informāciju no atsevišķa lietotāja vai no tīklā ieslēgtiem datoriem, vai citām ievadierīcēm (piemēram, ciparu fotokamerām). Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā printerus, tostarp printerus, ko lietotājs var modernizēt, iegūstot daudzfunkciju ierīci (MFD). |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ražojumu tipi

1.1.1.

Printeris: ierīce, kuras galvenā funkcija ir no elektroniski ievadītiem datiem radīt papīra formāta informāciju. Printeris spēj saņemt informāciju no atsevišķa lietotāja vai no tīklā ieslēgtiem datoriem, vai citām ievadierīcēm (piemēram, ciparu fotokamerām). Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā printerus, tostarp printerus, ko lietotājs var modernizēt, iegūstot daudzfunkciju ierīci (MFD).

| 1.1.2. | Skeneris: ierīce, kuras galvenā funkcija ir pārveidot papīra oriģinālo dokumentu elektroniskā attēlā, ko var saglabāt, rediģēt, pārveidot vai sūtīt galvenokārt personālās skaitļošanas vidē. Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā skenerus. |
| --- | --- |

1.1.2.

Skeneris: ierīce, kuras galvenā funkcija ir pārveidot papīra oriģinālo dokumentu elektroniskā attēlā, ko var saglabāt, rediģēt, pārveidot vai sūtīt galvenokārt personālās skaitļošanas vidē. Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā skenerus.

| 1.1.3. | Kopētājs: ierīce, kuras vienīgā funkcija ir paliekošu kopiju izgatavošana no papīra formāta oriģināliem. Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā kopētājus vai modernizējamus ciparkopētājus (UDC). |
| --- | --- |

1.1.3.

Kopētājs: ierīce, kuras vienīgā funkcija ir paliekošu kopiju izgatavošana no papīra formāta oriģināliem. Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā kopētājus vai modernizējamus ciparkopētājus (UDC).

| 1.1.4. | Telefakss (faksa aparāts): ierīce, kuras galvenā funkcija ir 1) papīra formāta oriģinālu dokumentu skenēšana elektroniskai sūtīšanai uz attālām iekārtām un 2) elektronisku sūtījumu saņemšana, lai izgatavotu papīra formāta paliekošas kopijas. Ar faksa iekārtu ir jābūt iespējai izgatavot arī papīra formāta kopijas. Elektroniskā sūtīšana galvenokārt notiek, izmantojot publisko tālruņu tīklu, bet var notikt arī pa datortīklu vai internetu. Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā faksa aparātus. |
| --- | --- |

1.1.4.

Telefakss (faksa aparāts): ierīce, kuras galvenā funkcija ir 1) papīra formāta oriģinālu dokumentu skenēšana elektroniskai sūtīšanai uz attālām iekārtām un 2) elektronisku sūtījumu saņemšana, lai izgatavotu papīra formāta paliekošas kopijas. Ar faksa iekārtu ir jābūt iespējai izgatavot arī papīra formāta kopijas. Elektroniskā sūtīšana galvenokārt notiek, izmantojot publisko tālruņu tīklu, bet var notikt arī pa datortīklu vai internetu. Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā faksa aparātus.

| 1.1.5. | Daudzfunkciju ierīce (MFD): ierīce, kura izpilda divas vai vairākas printera, skenera, kopētāja vai faksa aparāta pamatfunkcijas. MFD var būt fiziski integrēta ierīce vai tā var būt funkcionāli integrētu komponentu apvienojums. Uzskata, ka MFD kopēšanas iespējas atšķiras no atsevišķu lapu kopēšanas iespējas, ko dažkārt nodrošina faksa aparāti. Šī definīcija ietver ražojumus, ko pārdod kā daudzfunkciju ierīces un daudzfunkciju ražojumus (MFP). |
| --- | --- |

1.1.5.

Daudzfunkciju ierīce (MFD): ierīce, kura izpilda divas vai vairākas printera, skenera, kopētāja vai faksa aparāta pamatfunkcijas. MFD var būt fiziski integrēta ierīce vai tā var būt funkcionāli integrētu komponentu apvienojums. Uzskata, ka MFD kopēšanas iespējas atšķiras no atsevišķu lapu kopēšanas iespējas, ko dažkārt nodrošina faksa aparāti. Šī definīcija ietver ražojumus, ko pārdod kā daudzfunkciju ierīces un daudzfunkciju ražojumus (MFP).

| 1.1.6. | Digitālais pavairotājs: ierīce, ko tirgū pārdod kā pilnīgi automātisku pavairošanas sistēmu, kurai ir ciparu attēlveidošanas iespēja un kurā kopijas izgatavo ar trafaretu. Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā digitālos pavairotājus. |
| --- | --- |

1.1.6.

Digitālais pavairotājs: ierīce, ko tirgū pārdod kā pilnīgi automātisku pavairošanas sistēmu, kurai ir ciparu attēlveidošanas iespēja un kurā kopijas izgatavo ar trafaretu. Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā digitālos pavairotājus.

| 1.1.7. | Frankēšanas aparāts: ierīce, kuras galvenā funkcija ir frankēt pasta sūtījumus. Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā frankēšanas aparātus. |
| --- | --- |

1.1.7.

Frankēšanas aparāts: ierīce, kuras galvenā funkcija ir frankēt pasta sūtījumus. Ar šo definīciju paredzēts aptvert ražojumus, ko pārdod kā frankēšanas aparātus.

| 1.2. | Novilkumu izgatavošanas tehnoloģijas






  1.2.1. | Tiešā termiskā (DT): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo punktu iededzināšana pārklājuma materiālā, kad tas pārvietojas gar sildāmu drukāšanas galviņu. Ražojumos ar tiešo termisko tehnoloģiju neizmanto lentes. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Novilkumu izgatavošanas tehnoloģijas

1.2.1.

Tiešā termiskā (DT): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo punktu iededzināšana pārklājuma materiālā, kad tas pārvietojas gar sildāmu drukāšanas galviņu. Ražojumos ar tiešo termisko tehnoloģiju neizmanto lentes.

| 1.2.2. | Ar krāsvielas sublimāciju (DS): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo krāsvielas nogulsnēšana (sublimēšana) uz drukas materiāla, izmantojot enerģijas daudzumu, ko izdala sildīšanas elementi. |
| --- | --- |

1.2.2.

Ar krāsvielas sublimāciju (DS): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo krāsvielas nogulsnēšana (sublimēšana) uz drukas materiāla, izmantojot enerģijas daudzumu, ko izdala sildīšanas elementi.

| 1.2.3. | Elektrofotogrāfija (EP): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo fotovadītāja apgaismošana no gaismas avota atbilstoši iegūstamajam novilkuma attēla rakstam, iegūtā attēla attīstīšana ar tonera daļiņām, izmantojot latento attēlu uz fotovadītāja, kas nosaka, vai tonerim atbilstošajā vietā ir jābūt vai nav, tonera pārnešana uz iegūstamā drukājamā beigu materiāla un tā piekausēšana, lai šis novilkums kļūtu izturīgs. Šajā specifikācijā krāsu elektrofotogrāfijas ražojumā vienlaikus izmanto trīs vai vairāk dažādu krāsu tonerus, savukārt vienkrāsas elektrofotogrāfijas ražojumā vienlaikus izmanto vienu vai divus dažādus krāsu tonerus. Ar šo definīciju aptver lāzerierīces, gaismas diožu (LED), kā arī šķidro kristālu (LCD) tehnoloģijas. |
| --- | --- |

1.2.3.

Elektrofotogrāfija (EP): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo fotovadītāja apgaismošana no gaismas avota atbilstoši iegūstamajam novilkuma attēla rakstam, iegūtā attēla attīstīšana ar tonera daļiņām, izmantojot latento attēlu uz fotovadītāja, kas nosaka, vai tonerim atbilstošajā vietā ir jābūt vai nav, tonera pārnešana uz iegūstamā drukājamā beigu materiāla un tā piekausēšana, lai šis novilkums kļūtu izturīgs. Šajā specifikācijā krāsu elektrofotogrāfijas ražojumā vienlaikus izmanto trīs vai vairāk dažādu krāsu tonerus, savukārt vienkrāsas elektrofotogrāfijas ražojumā vienlaikus izmanto vienu vai divus dažādus krāsu tonerus. Ar šo definīciju aptver lāzerierīces, gaismas diožu (LED), kā arī šķidro kristālu (LCD) tehnoloģijas.

| 1.2.4. | Sitienu jeb kontakttehnoloģija: novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo vajadzīgā rezultāta formēšana, pārvietojot krāsvielas pigmentus no “lentes” uz attiecīgo drukājamo materiālu, izmantojot triecienus. Ar šo definīciju aptver punktveida sitienu un pilnas formas sitienu tehnoloģiju. |
| --- | --- |

1.2.4.

Sitienu jeb kontakttehnoloģija: novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo vajadzīgā rezultāta formēšana, pārvietojot krāsvielas pigmentus no “lentes” uz attiecīgo drukājamo materiālu, izmantojot triecienus. Ar šo definīciju aptver punktveida sitienu un pilnas formas sitienu tehnoloģiju.

| 1.2.5. | Ar tintes strūklu (IJ): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo krāsvielas pigmentu nogulsnēšana uz drukas materiāla ar maziem pilieniem, veidojot matrici. Šajā specifikācijā krāsu tintes strūklas ražojumos vienlaikus izmanto divas vai vairāk dažādas krāsvielas, savukārt vienkrāsas tintes strūklas ražojumos vienlaikus izmanto vienu krāsvielu. Šī definīcija attiecas arī uz pjezoelektrisko (PE) tintes strūklu, sublimācijas tintes strūklu un termisko tintes strūklu. Šī definīcija neattiecas uz augstas veiktspējas tintes strūklas tehnoloģiju. |
| --- | --- |

1.2.5.

Ar tintes strūklu (IJ): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo krāsvielas pigmentu nogulsnēšana uz drukas materiāla ar maziem pilieniem, veidojot matrici. Šajā specifikācijā krāsu tintes strūklas ražojumos vienlaikus izmanto divas vai vairāk dažādas krāsvielas, savukārt vienkrāsas tintes strūklas ražojumos vienlaikus izmanto vienu krāsvielu. Šī definīcija attiecas arī uz pjezoelektrisko (PE) tintes strūklu, sublimācijas tintes strūklu un termisko tintes strūklu. Šī definīcija neattiecas uz augstas veiktspējas tintes strūklas tehnoloģiju.

| 1.2.6. | Augstas veiktspējas tintes strūklas tehnoloģija: tehnoloģija novilkumu izgatavošanai ar tintes strūklu, kad sprauslu bloks aptver visu lapas platumu un/vai tinti uz drukas materiāla ir iespējams nožāvēt, izmantojot papildu mehānismus drukas materiālu karsēšanai. Ražojumus ar augstas veiktspējas tintes strūklas tehnoloģiju izmanto komerclietojumam, kurā parasti izmanto elektrofotogrāfijas tehnoloģiju. |
| --- | --- |

1.2.6.

Augstas veiktspējas tintes strūklas tehnoloģija: tehnoloģija novilkumu izgatavošanai ar tintes strūklu, kad sprauslu bloks aptver visu lapas platumu un/vai tinti uz drukas materiāla ir iespējams nožāvēt, izmantojot papildu mehānismus drukas materiālu karsēšanai. Ražojumus ar augstas veiktspējas tintes strūklas tehnoloģiju izmanto komerclietojumam, kurā parasti izmanto elektrofotogrāfijas tehnoloģiju.

| 1.2.7. | Ar cieto tinti (SI): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo tinte cietā stāvoklī istabas temperatūrā, bet sašķidrinātā stāvoklī, kad to sasilda līdz strūklas veidošanas temperatūrai. Šī definīcija attiecas gan uz tiešu pārnešanu, gan ofseta druku, izmantojot starpnieku – cilindru vai lenti. |
| --- | --- |

1.2.7.

Ar cieto tinti (SI): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo tinte cietā stāvoklī istabas temperatūrā, bet sašķidrinātā stāvoklī, kad to sasilda līdz strūklas veidošanas temperatūrai. Šī definīcija attiecas gan uz tiešu pārnešanu, gan ofseta druku, izmantojot starpnieku – cilindru vai lenti.

| 1.2.8. | Ar trafaretu: novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo attēlu pārnešana uz drukas materiāla no trafareta, kas ir nostiprināts ap tintes cilindru. |
| --- | --- |

1.2.8.

Ar trafaretu: novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo attēlu pārnešana uz drukas materiāla no trafareta, kas ir nostiprināts ap tintes cilindru.

| 1.2.9. | Ar termisko pārnesi (TT): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo kausētu cietas krāsvielas sīku pilienu (parasti krāsotu vasku) nogulsnēšana tieši uz drukas materiāla, veidojot matrici. Termiskā pārnese atšķiras no tintes strūklas ar to, ka istabas temperatūrā tinte ir cieta, bet sildīšanas rezultātā kļūst par šķidrumu. |
| --- | --- |

1.2.9.

Ar termisko pārnesi (TT): novilkumu izgatavošanas tehnoloģija, ko raksturo kausētu cietas krāsvielas sīku pilienu (parasti krāsotu vasku) nogulsnēšana tieši uz drukas materiāla, veidojot matrici. Termiskā pārnese atšķiras no tintes strūklas ar to, ka istabas temperatūrā tinte ir cieta, bet sildīšanas rezultātā kļūst par šķidrumu.

| 1.3. | Darba režīmi






  1.3.1. | Ieslēgts režīms:






  a) | aktīvais režīms: energopatēriņa režīms, kad ražojums ir pievienots barošanas avotam un aktīvi izgatavo produkciju, kā arī veic jebkuru no tā pārējām pamatfunkcijām; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Darba režīmi

1.3.1.

Ieslēgts režīms:

a)

aktīvais režīms: energopatēriņa režīms, kad ražojums ir pievienots barošanas avotam un aktīvi izgatavo produkciju, kā arī veic jebkuru no tā pārējām pamatfunkcijām;

| b) | gatavības režīms: energopatēriņa režīms, kad ražojums neizgatavo produkciju, ir sasniedzis darba stāvokli, vēl nav pārgājis nevienā mazjaudas režīmā un ar minimālu aizkavi var pāriet aktīvajā režīmā. Šajā stāvoklī var iespējot visas ražojuma funkcijas, un ražojums spēj atgriezties aktīvajā režīmā, reaģējot uz jebkurām iespējamām ieejas iedarbībām, tostarp ārējiem elektriskiem stimuliem (piemēram, no tīkla, faksa izsaukuma vai tālvadības) un tiešiem fiziskiem stimuliem (piemēram, slēdža vai pogas ieslēgšanu). |
| --- | --- |

b)

gatavības režīms: energopatēriņa režīms, kad ražojums neizgatavo produkciju, ir sasniedzis darba stāvokli, vēl nav pārgājis nevienā mazjaudas režīmā un ar minimālu aizkavi var pāriet aktīvajā režīmā. Šajā stāvoklī var iespējot visas ražojuma funkcijas, un ražojums spēj atgriezties aktīvajā režīmā, reaģējot uz jebkurām iespējamām ieejas iedarbībām, tostarp ārējiem elektriskiem stimuliem (piemēram, no tīkla, faksa izsaukuma vai tālvadības) un tiešiem fiziskiem stimuliem (piemēram, slēdža vai pogas ieslēgšanu).

| 1.3.2. | Izslēgts režīms: energopatēriņa režīms, kurā pāriet ražojums, kad tas tiek manuāli vai automātiski izslēgts, bet joprojām paliek pievienots galvenajam barošanas avotam. Ražojums no šā režīma iziet, kad tā pāreja gatavības režīmā tiek ierosināta ar ieejas ierīci, piemēram, manuālo barošanas slēdzi vai taimeri. Kad pāreja šajā stāvoklī notiek lietotāja manuālas iedarbības rezultātā, to bieži sauc par manuālu izslēgšanu, un, kad tā notiek automātiskas vai iepriekš noteiktas iedarbības (piemēram, aizkaves laika vai pulksteņa) rezultātā, to bieži sauc par automātisku izslēgšanu (16). |
| --- | --- |

1.3.2.

Izslēgts režīms: energopatēriņa režīms, kurā pāriet ražojums, kad tas tiek manuāli vai automātiski izslēgts, bet joprojām paliek pievienots galvenajam barošanas avotam. Ražojums no šā režīma iziet, kad tā pāreja gatavības režīmā tiek ierosināta ar ieejas ierīci, piemēram, manuālo barošanas slēdzi vai taimeri. Kad pāreja šajā stāvoklī notiek lietotāja manuālas iedarbības rezultātā, to bieži sauc par manuālu izslēgšanu, un, kad tā notiek automātiskas vai iepriekš noteiktas iedarbības (piemēram, aizkaves laika vai pulksteņa) rezultātā, to bieži sauc par automātisku izslēgšanu (16).

| 1.3.3. | Miega režīms: samazināta energopatēriņa režīms, kurā ražojums pāriet automātiski pēc zināma neaktivitātes perioda (t. i., noklusējuma aizkaves laiks), reaģējot uz manuālu iedarbību (piemēram, lietotāja iestatītā dienas laikā, reaģējot, kad lietotājs aktivizē fizisku slēdzi vai pogu) vai reaģējot uz ārējiem elektriskiem stimuliem (piemēram, no tīkla, faksa izsaukumu vai tālvadību). Ražojumiem, kuri vērtēti atbilstoši TEC testēšanas metodei, miega režīmā var veikt visas ražojuma funkcijas (tostarp savienojuma ar tīklu uzturēšanu), lai gan pāriešana aktīvajā režīmā var notikt ar aizkavi. Ražojumiem, kuri vērtēti atbilstoši OM testēšanas metodei, miega režīmā var veikt vienu aktīvo tīkla saskarni, kā arī attiecīgā gadījumā faksa savienojumu, lai gan pāriešana aktīvajā režīmā var notikt ar aizkavi. |
| --- | --- |

1.3.3.

Miega režīms: samazināta energopatēriņa režīms, kurā ražojums pāriet automātiski pēc zināma neaktivitātes perioda (t. i., noklusējuma aizkaves laiks), reaģējot uz manuālu iedarbību (piemēram, lietotāja iestatītā dienas laikā, reaģējot, kad lietotājs aktivizē fizisku slēdzi vai pogu) vai reaģējot uz ārējiem elektriskiem stimuliem (piemēram, no tīkla, faksa izsaukumu vai tālvadību). Ražojumiem, kuri vērtēti atbilstoši TEC testēšanas metodei, miega režīmā var veikt visas ražojuma funkcijas (tostarp savienojuma ar tīklu uzturēšanu), lai gan pāriešana aktīvajā režīmā var notikt ar aizkavi. Ražojumiem, kuri vērtēti atbilstoši OM testēšanas metodei, miega režīmā var veikt vienu aktīvo tīkla saskarni, kā arī attiecīgā gadījumā faksa savienojumu, lai gan pāriešana aktīvajā režīmā var notikt ar aizkavi.

| 1.3.4. | Gaidstāves režīms: mazjaudas režīms ar vismazāko patērēto jaudu, kuru lietotājs nevar izslēgt (ietekmēt) un kurš var saglabāties nenoteiktu laiku, kad ražojums ir pievienots barošanas avotam un tiek izmantots atbilstoši ražotāja norādījumiem (17). Gaidstāves režīms ir ražojuma minimālā energopatēriņa režīms. Attēlveidošanas ierīcēm, uz kurām attiecas šī specifikācija, gaidstāves režīms parasti atbilst izslēgtam režīmam, bet var atbilst arī gatavības vai miega režīmam. Ražojums nevar iziet no gaidstāves režīma un pāriet zemāka energopatēriņa režīmā, ja vien tas netiek fiziski atvienots no barošanas avota ar manuālu darbību. |
| --- | --- |

1.3.4.

Gaidstāves režīms: mazjaudas režīms ar vismazāko patērēto jaudu, kuru lietotājs nevar izslēgt (ietekmēt) un kurš var saglabāties nenoteiktu laiku, kad ražojums ir pievienots barošanas avotam un tiek izmantots atbilstoši ražotāja norādījumiem (17). Gaidstāves režīms ir ražojuma minimālā energopatēriņa režīms. Attēlveidošanas ierīcēm, uz kurām attiecas šī specifikācija, gaidstāves režīms parasti atbilst izslēgtam režīmam, bet var atbilst arī gatavības vai miega režīmam. Ražojums nevar iziet no gaidstāves režīma un pāriet zemāka energopatēriņa režīmā, ja vien tas netiek fiziski atvienots no barošanas avota ar manuālu darbību.

| 1.4. | Drukas materiāla formāti






  1.4.1. | Lielformāts: ražojumi, kas paredzēti formāta A2 un lielākam papīram, kā arī ražojumi, kas paredzēti vienlaidu drukas materiāliem ar platumu 406 mm vai lielāku platumu. Iespējams, ka ar lielformātam paredzētajiem ražojumiem var drukāt arī uz standarta izmēru vai mazā formāta drukas materiāla. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Drukas materiāla formāti

1.4.1.

Lielformāts: ražojumi, kas paredzēti formāta A2 un lielākam papīram, kā arī ražojumi, kas paredzēti vienlaidu drukas materiāliem ar platumu 406 mm vai lielāku platumu. Iespējams, ka ar lielformātam paredzētajiem ražojumiem var drukāt arī uz standarta izmēru vai mazā formāta drukas materiāla.

| 1.4.2. | Standarta formāts: ražojumi, kas ir paredzēti standarta formāta drukas materiālam (piemēram, Letter, Legal, Ledger, A3, A4 un B4), kā arī ražojumi, kas paredzēti vienlaidu drukas materiālam ar platumu starp 210 mm un 406 mm. Ar standarta formātam paredzētajiem ražojumiem var būt iespēja drukāt arī uz mazformāta drukas materiāla.
  Iespēja drukāt uz A3 formāta drukas materiāla: var drukāt ar standarta formātam paredzētajiem ražojumiem, kuru papīra ceļa platums ir 275 mm vai lielāks. |
| --- | --- |

1.4.2.

Standarta formāts: ražojumi, kas ir paredzēti standarta formāta drukas materiālam (piemēram, Letter, Legal, Ledger, A3, A4 un B4), kā arī ražojumi, kas paredzēti vienlaidu drukas materiālam ar platumu starp 210 mm un 406 mm. Ar standarta formātam paredzētajiem ražojumiem var būt iespēja drukāt arī uz mazformāta drukas materiāla.

Iespēja drukāt uz A3 formāta drukas materiāla: var drukāt ar standarta formātam paredzētajiem ražojumiem, kuru papīra ceļa platums ir 275 mm vai lielāks.

| 1.4.3. | Mazformāts: ražojumi, kas ir paredzēti drukas materiāla izmēriem, kuri ir mazāki par definētajiem standarta izmēriem (piemēram, A6, 4′′× 6′′, mikrofilma), kā arī ražojumi, kas paredzēti vienlaidu drukas materiālam, kura platums nepārsniedz 210 mm. |
| --- | --- |

1.4.3.

Mazformāts: ražojumi, kas ir paredzēti drukas materiāla izmēriem, kuri ir mazāki par definētajiem standarta izmēriem (piemēram, A6, 4′′× 6′′, mikrofilma), kā arī ražojumi, kas paredzēti vienlaidu drukas materiālam, kura platums nepārsniedz 210 mm.

| 1.4.4. | Vienlaidu drukas formāts: ražojumi, kas neizmanto loksnēs sagatavotu drukas materiālu un ir paredzēti tādiem lietojumiem kā svītrkodu, uzlīmju, kvīšu, reklāmkarogu un tehnisko zīmējumu drukāšana. Ar ražojumiem, kas ir paredzēti vienlaidu drukas formātam, var drukāt mazformāta, standarta formāta vai lielformāta materiālus. |
| --- | --- |

1.4.4.

Vienlaidu drukas formāts: ražojumi, kas neizmanto loksnēs sagatavotu drukas materiālu un ir paredzēti tādiem lietojumiem kā svītrkodu, uzlīmju, kvīšu, reklāmkarogu un tehnisko zīmējumu drukāšana. Ar ražojumiem, kas ir paredzēti vienlaidu drukas formātam, var drukāt mazformāta, standarta formāta vai lielformāta materiālus.

| 1.5. | Papildu termini






  1.5.1. | Automātiskā abpusējā druka: kopētāja, faksa aparāta, daudzfunkciju ierīces vai printera funkcija, kas ļauj drukāt attēlus uz drukas lapas abām pusēm, kā starpsoli neveicot manuālas darbības ar drukas lapu. Uzskata, ka ražojums ir paredzēts automātiskai abpusējai drukai tikai tad, ja ražojums tiek piegādāts komplektācijā ar visām palīgierīcēm, kas ir nepieciešamas abpusēju kopiju drukāšanai. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Papildu termini

1.5.1.

Automātiskā abpusējā druka: kopētāja, faksa aparāta, daudzfunkciju ierīces vai printera funkcija, kas ļauj drukāt attēlus uz drukas lapas abām pusēm, kā starpsoli neveicot manuālas darbības ar drukas lapu. Uzskata, ka ražojums ir paredzēts automātiskai abpusējai drukai tikai tad, ja ražojums tiek piegādāts komplektācijā ar visām palīgierīcēm, kas ir nepieciešamas abpusēju kopiju drukāšanai.

| 1.5.2. | Datu savienojums: savienojums, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp attēlveidošanas ierīci un vienu ārēju ar barošanu darbinātu ierīci vai atmiņas ierīci. |
| --- | --- |

1.5.2.

Datu savienojums: savienojums, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp attēlveidošanas ierīci un vienu ārēju ar barošanu darbinātu ierīci vai atmiņas ierīci.

| 1.5.3. | Noklusējuma aizkaves laiks: laiks, ko pirms ražojuma piegādes ir iestatījis ražotājs un kas nosaka, kad ražojums pēc savas pamatfunkcijas pabeigšanas pāries mazjaudas (piemēram, miega vai automātiskās izslēgšanās) režīmā. |
| --- | --- |

1.5.3.

Noklusējuma aizkaves laiks: laiks, ko pirms ražojuma piegādes ir iestatījis ražotājs un kas nosaka, kad ražojums pēc savas pamatfunkcijas pabeigšanas pāries mazjaudas (piemēram, miega vai automātiskās izslēgšanās) režīmā.

| 1.5.4. | Priekšgala cipariekārta (DFE): funkcionāli integrēts serveris, kurš ir citu datoru un lietojumprogrammu resursdators un darbojas kā attēlveidošanas ierīču saskarne. Priekšgala cipariekārta attēlveidošanas ierīcei nodrošina lielāku funkcionalitāti.






  a) | Priekšgala cipariekārta nodrošina arī vismaz trīs no šādām progresīvām funkcijām:






  1) | tīkla savienojumus dažādās vidēs; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.4.

Priekšgala cipariekārta (DFE): funkcionāli integrēts serveris, kurš ir citu datoru un lietojumprogrammu resursdators un darbojas kā attēlveidošanas ierīču saskarne. Priekšgala cipariekārta attēlveidošanas ierīcei nodrošina lielāku funkcionalitāti.

a)

Priekšgala cipariekārta nodrošina arī vismaz trīs no šādām progresīvām funkcijām:

1)

tīkla savienojumus dažādās vidēs;

| 2) | pastkastes funkcijas; |
| --- | --- |

2)

pastkastes funkcijas;

| 3) | darbu rindas pārvaldību; |
| --- | --- |

3)

darbu rindas pārvaldību;

| 4) | aparāta pārvaldību (piemēram, reproducēšanas iekārtas aktivēšana no mazjaudas stāvokļa); |
| --- | --- |

4)

aparāta pārvaldību (piemēram, reproducēšanas iekārtas aktivēšana no mazjaudas stāvokļa);

| 5) | uzlabotu grafisko lietotāja interfeisu (UI); |
| --- | --- |

5)

uzlabotu grafisko lietotāja interfeisu (UI);

| 6) | iespēju iniciēt sakarus ar citiem resursserveriem un klientdatoriem (piemēram, skenēšanu uz e-pastu, attālo serveru aptauju par to, vai nav veicamu darbu); vai |
| --- | --- |

6)

iespēju iniciēt sakarus ar citiem resursserveriem un klientdatoriem (piemēram, skenēšanu uz e-pastu, attālo serveru aptauju par to, vai nav veicamu darbu); vai

| 7) | lapu pēcapstrādes iespēju (piemēram, lapu pārformatēšanu pirms drukāšanas). |
| --- | --- |

7)

lapu pēcapstrādes iespēju (piemēram, lapu pārformatēšanu pirms drukāšanas).

| b) | 1. tipa priekšgala cipariekārta: priekšgala cipariekārta, kas līdzstrāvu saņem no sava maiņstrāvas barošanas avota (iekšēja vai ārēja), kurš tai nav kopīgs ar attēlveidošanas ierīci. Šāda priekšgala cipariekārta var saņemt maiņstrāvu tieši no sienas kontaktligzdas vai arī no saistītās attēlveidošanas ierīces iekšējā barošanas avota maiņstrāvas ķēdes. 1. tipa priekšgala cipariekārtu var pārdot standartaprīkojumā ar attēlveidošanas ierīci vai kā palīgierīci. |
| --- | --- |

b)

1. tipa priekšgala cipariekārta: priekšgala cipariekārta, kas līdzstrāvu saņem no sava maiņstrāvas barošanas avota (iekšēja vai ārēja), kurš tai nav kopīgs ar attēlveidošanas ierīci. Šāda priekšgala cipariekārta var saņemt maiņstrāvu tieši no sienas kontaktligzdas vai arī no saistītās attēlveidošanas ierīces iekšējā barošanas avota maiņstrāvas ķēdes. 1. tipa priekšgala cipariekārtu var pārdot standartaprīkojumā ar attēlveidošanas ierīci vai kā palīgierīci.

| c) | 2. tipa priekšgala cipariekārta: priekšgala cipariekārta, kas līdzstrāvu saņem no tā paša barošanas avota, ar kuru darbina attēlveidošanas ierīci, kopā ar kuru tā darbojas. 2. tipa priekšgala cipariekārtai jābūt ierīkotai platei vai mezglam ar atsevišķu apstrādes bloku, kura spēj iniciēt darbības tīklā un kuru energopatēriņa mērījumu veikšanas nolūkos var fiziski noņemt, izolēt vai atspējot, veicot parastas inženierdarbības. |
| --- | --- |

c)

2. tipa priekšgala cipariekārta: priekšgala cipariekārta, kas līdzstrāvu saņem no tā paša barošanas avota, ar kuru darbina attēlveidošanas ierīci, kopā ar kuru tā darbojas. 2. tipa priekšgala cipariekārtai jābūt ierīkotai platei vai mezglam ar atsevišķu apstrādes bloku, kura spēj iniciēt darbības tīklā un kuru energopatēriņa mērījumu veikšanas nolūkos var fiziski noņemt, izolēt vai atspējot, veicot parastas inženierdarbības.

| d) | Apstrādes palīgpaātrinātājs (APA): datošanas izvērses pievienojumprogrammas karte, kas ir instalēta priekšgala cipariekārtas vispārīgā pievienojumprogrammas izvērses slotā (piemēram, GPGPU, kas instalēts specifikācijas PCI slotā). |
| --- | --- |

d)

Apstrādes palīgpaātrinātājs (APA): datošanas izvērses pievienojumprogrammas karte, kas ir instalēta priekšgala cipariekārtas vispārīgā pievienojumprogrammas izvērses slotā (piemēram, GPGPU, kas instalēts specifikācijas PCI slotā).

| 1.5.5. | Tīkla savienojums: savienojums, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp attēlveidošanas ierīci un vienu vai vairākām ārējām ar barošanu darbināmām ierīcēm. |
| --- | --- |

1.5.5.

Tīkla savienojums: savienojums, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp attēlveidošanas ierīci un vienu vai vairākām ārējām ar barošanu darbināmām ierīcēm.

| 1.5.6. | Funkciju papildinātājs: datu vai tīkla saskarne vai cits komponents, kas papildina funkcionalitāti attēlveidošanas ierīces novilkumu izgatavošanas mehānismam, kā arī nodrošina jaudas pielaidi, ja ierīces atbilstība ir noteikta saskaņā ar OM metodi. |
| --- | --- |

1.5.6.

Funkciju papildinātājs: datu vai tīkla saskarne vai cits komponents, kas papildina funkcionalitāti attēlveidošanas ierīces novilkumu izgatavošanas mehānismam, kā arī nodrošina jaudas pielaidi, ja ierīces atbilstība ir noteikta saskaņā ar OM metodi.

| 1.5.7. | Darba režīms (OM): šajā specifikācijā darba režīms ir ražojumu energoefektivitātes salīdzināšanas metode, novērtējot energopatēriņu (mēra vatos) dažādos darba režīmos, kā norādīts ENERGY STAR Attēlveidošanas ierīču testēšanas metožu 9. iedaļā. |
| --- | --- |

1.5.7.

Darba režīms (OM): šajā specifikācijā darba režīms ir ražojumu energoefektivitātes salīdzināšanas metode, novērtējot energopatēriņu (mēra vatos) dažādos darba režīmos, kā norādīts ENERGY STAR Attēlveidošanas ierīču testēšanas metožu 9. iedaļā.

| 1.5.8. | Tipiskais elektroenerģijas patēriņš (TEC): šajā specifikācijā tipiskais elektroenerģijas patēriņš ir ražojumu energoefektivitātes salīdzināšanas metode, novērtējot tipisko elektroenerģijas patēriņu (mēra kilovatstundās) normālas darbības režīmā noteiktā laikposmā, kā norādīts ENERGY STAR Attēlveidošanas ierīču testēšanas metožu 8. iedaļā. |
| --- | --- |

1.5.8.

Tipiskais elektroenerģijas patēriņš (TEC): šajā specifikācijā tipiskais elektroenerģijas patēriņš ir ražojumu energoefektivitātes salīdzināšanas metode, novērtējot tipisko elektroenerģijas patēriņu (mēra kilovatstundās) normālas darbības režīmā noteiktā laikposmā, kā norādīts ENERGY STAR Attēlveidošanas ierīču testēšanas metožu 8. iedaļā.

| 1.5.9. | Novilkumu izgatavošanas mehānisms: galvenais attēlveidošanas ierīces mehānisms, kas izgatavo attēlu. Novilkumu izgatavošanas mehānismam komunikācijas funkcijām un attēlu apstrādei izmanto funkciju papildinātājus. Bez funkciju papildinātājiem un citiem komponentiem novilkumu izgatavošanas mehānisms nevar iegūt apstrādājamo attēlu informāciju un tāpēc nevar darboties. |
| --- | --- |

1.5.9.

Novilkumu izgatavošanas mehānisms: galvenais attēlveidošanas ierīces mehānisms, kas izgatavo attēlu. Novilkumu izgatavošanas mehānismam komunikācijas funkcijām un attēlu apstrādei izmanto funkciju papildinātājus. Bez funkciju papildinātājiem un citiem komponentiem novilkumu izgatavošanas mehānisms nevar iegūt apstrādājamo attēlu informāciju un tāpēc nevar darboties.

| 1.5.10. | Bāzes ražojums: visbūtiskākā konkrēta ražojuma modeļa konfigurācija, kam ir minimāls pieejamo funkciju papildinātāju skaits. Papildus nopērkamus komponentus un palīgierīces neuzskata par bāzes ražojuma sastāvdaļu. |
| --- | --- |

1.5.10.

Bāzes ražojums: visbūtiskākā konkrēta ražojuma modeļa konfigurācija, kam ir minimāls pieejamo funkciju papildinātāju skaits. Papildus nopērkamus komponentus un palīgierīces neuzskata par bāzes ražojuma sastāvdaļu.

| 1.5.11. | Palīgierīce: perifērās ierīces papildu sastāvdaļa, kas nav nepieciešama bāzes ražojuma darbībā, bet ko var pievienot pirms vai pēc piegādes, lai paplašinātu funkcionālās iespējas. Palīgierīci var pārdot atsevišķi ar savu modeļa numuru vai arī kopā ar bāzes ražojumu kā komplekta vai konfigurācijas sastāvdaļu. |
| --- | --- |

1.5.11.

Palīgierīce: perifērās ierīces papildu sastāvdaļa, kas nav nepieciešama bāzes ražojuma darbībā, bet ko var pievienot pirms vai pēc piegādes, lai paplašinātu funkcionālās iespējas. Palīgierīci var pārdot atsevišķi ar savu modeļa numuru vai arī kopā ar bāzes ražojumu kā komplekta vai konfigurācijas sastāvdaļu.

| 1.5.12. | Ražojuma modelis: attēlveidošanas ierīce, ko pārdod vai laiž tirgū ar unikālu modeļa numuru vai tirdzniecības nosaukumu. Ražojuma modeļa sastāvā var būt bāzes ražojums vai bāzes ražojums un palīgierīces. |
| --- | --- |

1.5.12.

Ražojuma modelis: attēlveidošanas ierīce, ko pārdod vai laiž tirgū ar unikālu modeļa numuru vai tirdzniecības nosaukumu. Ražojuma modeļa sastāvā var būt bāzes ražojums vai bāzes ražojums un palīgierīces.

| 1.5.13. | Ražojumu saime: ražojuma modeļu grupa, ko 1) izgatavojis viens ražotājs, 2) uz ko attiecas tie paši ENERGY STAR kvalifikācijas kritēriji un 3) kam ir vienāda pamatkonstrukcija. Vienas ražojumu saimes modeļi cits no cita atšķiras atbilstoši vienai vai vairākām raksturiezīmēm vai funkcijām, kas 1) neietekmē ražojuma veiktspēju, ņemot vērā ENERGY STAR kvalifikācijas kritērijus, vai 2) šajā specifikācijā minētas kā pieņemamas variācijas ražojumu saimē. Attiecībā uz attēlveidošanas ierīcēm pieņemamās variācijas ražojumu saimē ir šādas:






  a) | krāsa; |
| --- | --- | --- |

1.5.13.

Ražojumu saime: ražojuma modeļu grupa, ko 1) izgatavojis viens ražotājs, 2) uz ko attiecas tie paši ENERGY STAR kvalifikācijas kritēriji un 3) kam ir vienāda pamatkonstrukcija. Vienas ražojumu saimes modeļi cits no cita atšķiras atbilstoši vienai vai vairākām raksturiezīmēm vai funkcijām, kas 1) neietekmē ražojuma veiktspēju, ņemot vērā ENERGY STAR kvalifikācijas kritērijus, vai 2) šajā specifikācijā minētas kā pieņemamas variācijas ražojumu saimē. Attiecībā uz attēlveidošanas ierīcēm pieņemamās variācijas ražojumu saimē ir šādas:

a)

krāsa;

| b) | korpuss; |
| --- | --- |

b)

korpuss;

| c) | ievades vai izvades papīrapstrādes palīgierīces; |
| --- | --- |

c)

ievades vai izvades papīrapstrādes palīgierīces;

| d) | elektroniski komponenti, kas nav saistīti ar attēlveidošanas ierīces novilkumu izgatavošanas mehānismu, tostarp 1. vai 2. tipa priekšgala cipariekārtu. |
| --- | --- |

d)

elektroniski komponenti, kas nav saistīti ar attēlveidošanas ierīces novilkumu izgatavošanas mehānismu, tostarp 1. vai 2. tipa priekšgala cipariekārtu.

2.   Darbības joma

2.1.   Iekļautie ražojumi

| 2.1.1. | Tirdzniecībā pieejami ražojumi, kas atbilst kādai no 1.1. iedaļā minētajām attēlveidošanas ierīces definīcijām un spēj darboties, ja 1) to pievieno sienas kontaktligzdai, 2) savieno ar datu vai tīkla savienojumu vai 3) gan pievieno sienas kontaktligzdai, gan savieno ar datu vai tīkla savienojumu, ir tiesīgi saņemt ENERGY STAR marķējumu, izņemot 2.2. iedaļā minētos ražojumus. |
| --- | --- |

2.1.1.

Tirdzniecībā pieejami ražojumi, kas atbilst kādai no 1.1. iedaļā minētajām attēlveidošanas ierīces definīcijām un spēj darboties, ja 1) to pievieno sienas kontaktligzdai, 2) savieno ar datu vai tīkla savienojumu vai 3) gan pievieno sienas kontaktligzdai, gan savieno ar datu vai tīkla savienojumu, ir tiesīgi saņemt ENERGY STAR marķējumu, izņemot 2.2. iedaļā minētos ražojumus.

| 2.1.2. | Papildus minētajam un atkarībā no izmantotās ENERGY STAR novērtēšanas metodes attēlveidošanas ierīces iedala TEC vai OM ierīcēs atbilstoši 1. tabulai.

  1.   tabula


  Attēlveidošanas ierīču novērtēšanas metodes









  Ierīces tips | Drukas materiāla formāts | Novilkumu izgatavošanas tehnoloģija | ENERGY STAR novērtēšanas metode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopētājs | Standarta | Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | TEC |
| Liels | Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | OM |
| Digitālais pavairotājs | Standarta | Ar trafaretu | TEC |
| Faksa aparāts | Standarta | Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | TEC |
| Ar tintes strūklu | OM |
| Frankēšanas aparāts | Visi | Tiešā termiskā, elektrofotogrāfija, ar tintes strūklu, ar termisko pārnesi | OM |
| Daudzfunkciju ierīce (MFD) | Standarta | Ar augstas veiktspējas tintes strūklu, tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | TEC |
| Ar tintes strūklu, sitienu jeb kontakttehnoloģija | OM |
| Liels | Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar tintes strūklu, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | OM |
| Printeris | Standarta | Ar augstas veiktspējas tintes strūklu, tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | TEC |
| Ar tintes strūklu, sitienu jeb kontakttehnoloģija | OM |
| Liels vai mazs | Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, sitienu jeb kontakttehnoloģija, ar tintes strūklu, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | OM |
| Mazs | Augstas veiktspējas tintes strūklas tehnoloģija | TEC |
| Skeneris | Visi | Nepiemēro | OM |

2.1.2.

Papildus minētajam un atkarībā no izmantotās ENERGY STAR novērtēšanas metodes attēlveidošanas ierīces iedala TEC vai OM ierīcēs atbilstoši 1. tabulai.

1.   tabula

Attēlveidošanas ierīču novērtēšanas metodes

Ierīces tips

Drukas materiāla formāts

Novilkumu izgatavošanas tehnoloģija

ENERGY STAR novērtēšanas metode

Kopētājs

Standarta

Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

TEC

Liels

Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

OM

Digitālais pavairotājs

Standarta

Ar trafaretu

TEC

Faksa aparāts

Standarta

Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

TEC

Ar tintes strūklu

OM

Frankēšanas aparāts

Visi

Tiešā termiskā, elektrofotogrāfija, ar tintes strūklu, ar termisko pārnesi

OM

Daudzfunkciju ierīce (MFD)

Standarta

Ar augstas veiktspējas tintes strūklu, tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

TEC

Ar tintes strūklu, sitienu jeb kontakttehnoloģija

OM

Liels

Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar tintes strūklu, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

OM

Printeris

Standarta

Ar augstas veiktspējas tintes strūklu, tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

TEC

Ar tintes strūklu, sitienu jeb kontakttehnoloģija

OM

Liels vai mazs

Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, sitienu jeb kontakttehnoloģija, ar tintes strūklu, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

OM

Mazs

Augstas veiktspējas tintes strūklas tehnoloģija

TEC

Skeneris

Visi

Nepiemēro

OM

2.2.   Neiekļautie ražojumi

| 2.2.1. | Ražojumi, uz kuriem attiecas citas ENERGY STAR ražojumu specifikācijas, nevar saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju. Pašlaik spēkā esošo specifikāciju saraksts atrodams tīmekļa vietnē www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1.

Ražojumi, uz kuriem attiecas citas ENERGY STAR ražojumu specifikācijas, nevar saņemt marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju. Pašlaik spēkā esošo specifikāciju saraksts atrodams tīmekļa vietnē www.eu-energystar.org.

| 2.2.2. | Ražojumi, kuri atbilst vienam vai vairākiem turpmāk minētajiem nosacījumiem, nevar saņemt ENERGY STAR marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju:
  ražojumi, kurus paredzēts pieslēgt tieši trīsfāžu energotīklam. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ražojumi, kuri atbilst vienam vai vairākiem turpmāk minētajiem nosacījumiem, nevar saņemt ENERGY STAR marķējumu saskaņā ar šo specifikāciju:

ražojumi, kurus paredzēts pieslēgt tieši trīsfāžu energotīklam.

3.   Kvalifikācijas kritēriji

3.1.   Zīmīgie cipari un noapaļošana

| 3.1.1. | Visus aprēķinus izdara ar tieši izmērītām (nenoapaļotām) vērtībām. |
| --- | --- |

3.1.1.

Visus aprēķinus izdara ar tieši izmērītām (nenoapaļotām) vērtībām.

| 3.1.2. | Ja nav norādīts citādi, atbilstību specifikācijas prasībām izvērtē, izmantojot tieši izmērītas vai aprēķinātas vērtības bez noapaļošanas. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ja nav norādīts citādi, atbilstību specifikācijas prasībām izvērtē, izmantojot tieši izmērītas vai aprēķinātas vērtības bez noapaļošanas.

| 3.1.3. | Tieši izmērītās vai aprēķinātās vērtības, ko ziņošanas nolūkā nosūta caur ENERGY STAR vietni, noapaļo līdz tuvākajam zīmīgajam ciparam, kā norādīts attiecīgajās specifikācijas prasībās. |
| --- | --- |

3.1.3.

Tieši izmērītās vai aprēķinātās vērtības, ko ziņošanas nolūkā nosūta caur ENERGY STAR vietni, noapaļo līdz tuvākajam zīmīgajam ciparam, kā norādīts attiecīgajās specifikācijas prasībās.

3.2.   Vispārīgas prasības

| 3.2.1. | Ārējs barošanas avots (EPS)
  Ja ražojumu piegādā ar viena sprieguma ārēju barošanas avotu, avots atbilst V līmeņa prasībām saskaņā ar Starptautisko efektivitātes atzīmju protokolu un tam ir V līmeņa atzīme. Papildu informācija par atzīmju protokolu pieejama tīmekļa vietnē www.energystar.gov/powersupplies.






  — | Ārējs barošanas avots ar vienu izeju atbilst V līmeņa prasībām, kad to testē ar viena sprieguma ārēja maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa un maiņstrāvas–maiņstrāvas tipa barošanas avotu energoefektivitātes aprēķināšanas testēšanas metodi (Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies), 2004. gada 11. augusts. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Ārējs barošanas avots (EPS)

Ja ražojumu piegādā ar viena sprieguma ārēju barošanas avotu, avots atbilst V līmeņa prasībām saskaņā ar Starptautisko efektivitātes atzīmju protokolu un tam ir V līmeņa atzīme. Papildu informācija par atzīmju protokolu pieejama tīmekļa vietnē www.energystar.gov/powersupplies.

—

Ārējs barošanas avots ar vienu izeju atbilst V līmeņa prasībām, kad to testē ar viena sprieguma ārēja maiņstrāvas–līdzstrāvas tipa un maiņstrāvas–maiņstrāvas tipa barošanas avotu energoefektivitātes aprēķināšanas testēšanas metodi (Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies), 2004. gada 11. augusts.

| — | Ārējs barošanas avots ar vairākām izejām atbilst V līmeņa prasībām, kad to testē, izmantojot EPRI 306 Iekšēja barošanas avota energoefektivitātes vispārējā testa protokolu (Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol) Rev. 6.6. Energoapgādes dati, kas iegūti, izmantojot Rev. 6.4.2. (kā norādīts 1.2. versijā), ir pieņemami, ja testēšana veikta pirms 2.0. versijas spēkā stāšanās. |
| --- | --- |

—

Ārējs barošanas avots ar vairākām izejām atbilst V līmeņa prasībām, kad to testē, izmantojot EPRI 306 Iekšēja barošanas avota energoefektivitātes vispārējā testa protokolu (Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol) Rev. 6.6. Energoapgādes dati, kas iegūti, izmantojot Rev. 6.4.2. (kā norādīts 1.2. versijā), ir pieņemami, ja testēšana veikta pirms 2.0. versijas spēkā stāšanās.

| 3.2.2. | Papildu bezvada klausule: faksa aparātiem vai daudzfunkciju ierīcēm ar faksa funkciju, ko pārdod ar papildu bezvadu klausulēm, ir jāizmanto ENERGY STAR prasībām atbilstoša klausule vai klausule, kas atbilst ENERGY STAR telefonijas specifikācijai, kad tā ir pārbaudīta ar ENERGY STAR testēšanas metodi dienā, kad attēlveidošanas ražojumu kvalificē kā ENERGY STAR prasībām atbilstošu. ENERGY STAR specifikāciju un testēšanas metodi telefonijas ražojumiem var atrast tīmekļa vietnē www.energystar.gov/products. |
| --- | --- |

3.2.2.

Papildu bezvada klausule: faksa aparātiem vai daudzfunkciju ierīcēm ar faksa funkciju, ko pārdod ar papildu bezvadu klausulēm, ir jāizmanto ENERGY STAR prasībām atbilstoša klausule vai klausule, kas atbilst ENERGY STAR telefonijas specifikācijai, kad tā ir pārbaudīta ar ENERGY STAR testēšanas metodi dienā, kad attēlveidošanas ražojumu kvalificē kā ENERGY STAR prasībām atbilstošu. ENERGY STAR specifikāciju un testēšanas metodi telefonijas ražojumiem var atrast tīmekļa vietnē www.energystar.gov/products.

| 3.2.3. | Funkcionāli integrēta daudzfunkciju ierīce (MFD): ja daudzfunkciju ierīce (MFD) ir funkcionāli integrētu komponentu komplekts (t. i., MFD nav atsevišķa fiziska ierīce), tad visu tās komponentu izmērītās enerģijas vai jaudas patēriņa summa ir mazāka par attiecīgās MFD enerģijas vai jaudas patēriņa prasībām ENERGY STAR marķējuma saņemšanai. |
| --- | --- |

3.2.3.

Funkcionāli integrēta daudzfunkciju ierīce (MFD): ja daudzfunkciju ierīce (MFD) ir funkcionāli integrētu komponentu komplekts (t. i., MFD nav atsevišķa fiziska ierīce), tad visu tās komponentu izmērītās enerģijas vai jaudas patēriņa summa ir mazāka par attiecīgās MFD enerģijas vai jaudas patēriņa prasībām ENERGY STAR marķējuma saņemšanai.

| 3.2.4. | Prasības priekšgala cipariekārtām (DFE): tipisko elektroenerģijas patēriņu (TECDFE) 1. vai 2. tipa priekšgala cipariekārtai, ko pārdod kopā ar attēlveidošanas ierīci, pārdošanas brīdī aprēķina, izmantojot 1. vienādojumu (priekšgala cipariekārtai bez miega režīma) vai 2. vienādojumu (priekšgala cipariekārtai ar miega režīmu). Iegūtā TECDFE vērtība konkrētam priekšgala cipariekārtas tipam nav lielāka par maksimālo TECDFE vērtību atbilstoši 2. tabulā minētajam.






  a) | TEC vērtību vai priekšgala cipariekārtas energopatēriņa režīmu iekārtas gatavības režīmā, kas atbilst maksimālajai TECDFE vērtībai, neiekļauj vai atņem no attēlveidošanas ierīces attiecīgi TEC enerģijas vai OM jaudas mērījuma. |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Prasības priekšgala cipariekārtām (DFE): tipisko elektroenerģijas patēriņu (TECDFE) 1. vai 2. tipa priekšgala cipariekārtai, ko pārdod kopā ar attēlveidošanas ierīci, pārdošanas brīdī aprēķina, izmantojot 1. vienādojumu (priekšgala cipariekārtai bez miega režīma) vai 2. vienādojumu (priekšgala cipariekārtai ar miega režīmu). Iegūtā TECDFE vērtība konkrētam priekšgala cipariekārtas tipam nav lielāka par maksimālo TECDFE vērtību atbilstoši 2. tabulā minētajam.

a)

TEC vērtību vai priekšgala cipariekārtas energopatēriņa režīmu iekārtas gatavības režīmā, kas atbilst maksimālajai TECDFE vērtībai, neiekļauj vai atņem no attēlveidošanas ierīces attiecīgi TEC enerģijas vai OM jaudas mērījuma.

| b) | Sīkāka informācija par TECDFE vērtību atņemšanu no TEC ražojumiem sniegta 3.3.2. iedaļā. |
| --- | --- |

b)

Sīkāka informācija par TECDFE vērtību atņemšanu no TEC ražojumiem sniegta 3.3.2. iedaļā.

| c) | Sīkāka informācija par priekšgala cipariekārtu neiekļaušanu OM ražojumu miega un gaidstāves režīma kritērijos sniegta 3.4.2. iedaļā. |
| --- | --- |

c)

Sīkāka informācija par priekšgala cipariekārtu neiekļaušanu OM ražojumu miega un gaidstāves režīma kritērijos sniegta 3.4.2. iedaļā.

1. vienādojums. TECDFE aprēķins priekšgala cipariekārtām bez miega režīma

Formula

kur:

| — | TECDFE ir tipiskais nedēļas enerģijas patēriņš priekšgala cipariekārtām, kurš izteikts kilovatstundās (kWh) un noapaļots līdz tuvākajai 0,1 kWh, |
| --- | --- |

—

TECDFE ir tipiskais nedēļas enerģijas patēriņš priekšgala cipariekārtām, kurš izteikts kilovatstundās (kWh) un noapaļots līdz tuvākajai 0,1 kWh,

| — | PDFE_READY ir energopatēriņa režīms iekārtas gatavības režīmā, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un ir izteikts vatos. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY ir energopatēriņa režīms iekārtas gatavības režīmā, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un ir izteikts vatos.

2. vienādojums. TECDFE aprēķins priekšgala cipariekārtām ar miega režīmu

Formula

kur:

| — | TECDFE ir tipiskais nedēļas enerģijas patēriņš priekšgala cipariekārtām, kurš izteikts kilovatstundās (kWh) un noapaļots līdz tuvākajai 0,1 kWh, |
| --- | --- |

—

TECDFE ir tipiskais nedēļas enerģijas patēriņš priekšgala cipariekārtām, kurš izteikts kilovatstundās (kWh) un noapaļots līdz tuvākajai 0,1 kWh,

| — | PDFE_READY ir energopatēriņa režīms priekšgala cipariekārtas gatavības režīmā, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un ir izteikts vatos, |
| --- | --- |

—

PDFE_READY ir energopatēriņa režīms priekšgala cipariekārtas gatavības režīmā, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un ir izteikts vatos,

| — | PDFE_SLEEP ir energopatēriņa režīms priekšgala cipariekārtas miega režīmā, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un ir izteikts vatos. |
| --- | --- |

—

PDFE_SLEEP ir energopatēriņa režīms priekšgala cipariekārtas miega režīmā, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un ir izteikts vatos.

2.   tabula

Maksimālā TECDFE vērtība 1. un 2. tipa priekšgala cipariekārtām

| Priekšgala cipariekārtas kategorija | Kategorijas apraksts | Maksimālā TECDFE

  vērtība (kWh/ned., ziņošanas nolūkos noapaļota līdz tuvākajai 0,1 kWh/ned.) |
| --- | --- | --- |
| 1. tipa priekšgala cipariekārta | 2. tipa priekšgala cipariekārta |
| A | Visas priekšgala cipariekārtas, kas neatbilst B kategorijai, ENERGY STAR marķējuma saņemšanai izvērtēs atbilstoši A kategorijas prasībām | 10,9 | 8,7 |
| B | Lai atbilstu B kategorijai, priekšgala cipariekārtām jābūt:
  2 vai vairāk fiziskiem centrālajiem procesoriem vai 1 centrālajam procesoram un ≥ 1 diskrētam apstrādes palīgpaātrinātājam | 22,7 | 18,2 |

Priekšgala cipariekārtas kategorija

Kategorijas apraksts

Maksimālā TECDFE

vērtība (kWh/ned., ziņošanas nolūkos noapaļota līdz tuvākajai 0,1 kWh/ned.)

1. tipa priekšgala cipariekārta

2. tipa priekšgala cipariekārta

A

Visas priekšgala cipariekārtas, kas neatbilst B kategorijai, ENERGY STAR marķējuma saņemšanai izvērtēs atbilstoši A kategorijas prasībām

10,9

8,7

B

Lai atbilstu B kategorijai, priekšgala cipariekārtām jābūt:

2 vai vairāk fiziskiem centrālajiem procesoriem vai 1 centrālajam procesoram un ≥ 1 diskrētam apstrādes palīgpaātrinātājam

22,7

18,2

3.3.   Prasības ražojumiem ar tipisko elektroenerģijas patēriņu (TEC)

| 3.3.1. | Automātiskās abpusējās drukas funkcija






  a) | Visiem kopētājiem, daudzfunkciju ierīcēm un printeriem, kuriem piemēro TEC testēšanas metodi, automātiskās abpusējās drukas funkciju norāda iegādes brīdī, kā norādīts 3. un 4. tabulā. Šī prasība neattiecas uz printeriem, kas paredzēti, lai drukātu uz īpaša vienpusēja materiāla nolūkā iegūt vienpusēju kopiju (piemēram, drukāšanai uz etiķetēm paredzēta krītota papīra, tieša termāla materiāla u. c.).

  3.   tabula


  Prasības automātiskai abpusējai drukai visiem TEC krāsu kopētājiem, daudzfunkciju ierīcēm un printeriem







  Ražojuma darbības ātrums vienkrāsas režīmā (s), kā aprēķināts testēšanas metodē (ipm) | Prasības automātiskai abpusējai drukai |
| --- | --- | --- | --- |
| s ≤ 19 | Nav |
| 19 < s < 35 | Bāzes ražojuma sastāvdaļa vai papildus iegādājama palīgierīce |
| s ≥ 35 | Bāzes ražojuma sastāvdaļa |

3.3.1.

Automātiskās abpusējās drukas funkcija

a)

Visiem kopētājiem, daudzfunkciju ierīcēm un printeriem, kuriem piemēro TEC testēšanas metodi, automātiskās abpusējās drukas funkciju norāda iegādes brīdī, kā norādīts 3. un 4. tabulā. Šī prasība neattiecas uz printeriem, kas paredzēti, lai drukātu uz īpaša vienpusēja materiāla nolūkā iegūt vienpusēju kopiju (piemēram, drukāšanai uz etiķetēm paredzēta krītota papīra, tieša termāla materiāla u. c.).

3.   tabula

Prasības automātiskai abpusējai drukai visiem TEC krāsu kopētājiem, daudzfunkciju ierīcēm un printeriem

Ražojuma darbības ātrums vienkrāsas režīmā (s), kā aprēķināts testēšanas metodē (ipm)

Prasības automātiskai abpusējai drukai

s ≤ 19

Nav

19 < s < 35

Bāzes ražojuma sastāvdaļa vai papildus iegādājama palīgierīce

s ≥ 35

Bāzes ražojuma sastāvdaļa

4.   tabula

Prasības automātiskai abpusējai drukai visiem TEC vienkrāsu kopētājiem, daudzfunkciju ierīcēm un printeriem

| Ražojuma darbības ātrums vienkrāsas režīmā (s), kā aprēķināts testēšanas metodē (ipm) | Prasības automātiskai abpusējai drukai |
| --- | --- |
| s ≤ 24 | Nav |
| 24 < s < 37 | Bāzes ražojuma sastāvdaļa vai papildus iegādājama palīgierīce |
| s ≥ 37 | Bāzes ražojuma sastāvdaļa |

Ražojuma darbības ātrums vienkrāsas režīmā (s), kā aprēķināts testēšanas metodē (ipm)

Prasības automātiskai abpusējai drukai

s ≤ 24

Nav

24 < s < 37

Bāzes ražojuma sastāvdaļa vai papildus iegādājama palīgierīce

s ≥ 37

Bāzes ražojuma sastāvdaļa

| b) | Ja ražojumu ir iespējams nepiesaistīt automātiskās abpusējās drukas paliktnim, partnerim ražojuma dokumentācijā, savā tīmekļa vietnē un institucionālā pārdošanas literatūrā ir nepārprotami jānorāda, ka, lai gan ražojums atbilst ENERGY STAR energoefektivitātes prasībām, tomēr tas šīm prasībām atbilst tikai tad, ja ir savienots vai tiek izmantots ar duplekso paliktni. VAA un Eiropas Komisija lūdz, lai partneri šā vēstījuma sniegšanai klientiem izmantotu šādu tekstu: “Nodrošina ENERGY STAR enerģijas ietaupījumu; ražojums pilnīgi atbilst prasībām tikai tad, ja ir komplektācijā ar (vai tiek izmantots ar) duplekso paliktni.” |
| --- | --- |

b)

Ja ražojumu ir iespējams nepiesaistīt automātiskās abpusējās drukas paliktnim, partnerim ražojuma dokumentācijā, savā tīmekļa vietnē un institucionālā pārdošanas literatūrā ir nepārprotami jānorāda, ka, lai gan ražojums atbilst ENERGY STAR energoefektivitātes prasībām, tomēr tas šīm prasībām atbilst tikai tad, ja ir savienots vai tiek izmantots ar duplekso paliktni. VAA un Eiropas Komisija lūdz, lai partneri šā vēstījuma sniegšanai klientiem izmantotu šādu tekstu: “Nodrošina ENERGY STAR enerģijas ietaupījumu; ražojums pilnīgi atbilst prasībām tikai tad, ja ir komplektācijā ar (vai tiek izmantots ar) duplekso paliktni.”

| 3.3.2. | Tipiskais elektroenerģijas patēriņš: aprēķinātais tipiskais enerģijas patēriņš (TEC) atbilstoši 3. vai 4. vienādojumam nav lielāks par maksimālo TEC vērtību (TECMAX), kā norādīts 6. vienādojumā.






  a) | Attēlveidošanas ierīcei ar 2. tipa priekšgala cipariekārtu, kas atbilst 2. tabulā norādītajai 2. tipa priekšgala cipariekārtas maksimālajai TECDFE vērtībai, priekšgala cipariekārtas izmērīto enerģijas patēriņu dala ar 0,80, lai ņemtu vērā zudumus iekšējā barošanas avotā, un tad, salīdzinot ražojuma izmērīto TEC vērtību ar TECMAX, to neiekļauj. Priekšgala cipariekārta nerada traucējumus attēlveidošanas ierīces spējai pāriet mazāka enerģijas patēriņa režīmos vai iziet no tiem. Priekšgala cipariekārtas enerģijas izmantojumu var neiekļaut tikai tad, ja iekārta atbilst 1. iedaļā sniegtajai priekšgala cipariekārtas definīcijai un tā ir atsevišķs apstrādes bloks, kas spēj iniciēt darbību caur tīklu.

  Piemērs. Printera kopējais TEC ir 24,50 kWh/ned., un tā 2. tipa TECDFE vērtība, kas aprēķināta atbilstoši 3.2.4. iedaļai, ir 9,0 kWh/ned. Tad iegūto TECDFE vērtību dala ar 0,80, lai ņemtu vērā zudumus iekšējā barošanas avotā, kad attēlveidošanas ierīce ir gatavības režīmā; rezultātā iegūst 11,25 kWh/ned. Energoapgādes pielāgoto vērtību atskaita no testētās TEC vērtības: 24,50 kWh/ned. – 11,25kWh/ned. = 13,25 kWh/ned. Tad iegūto rezultātu (13,25 kWh/ned.) salīdzina ar attiecīgo TECMAX, lai noteiktu atbilstību. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Tipiskais elektroenerģijas patēriņš: aprēķinātais tipiskais enerģijas patēriņš (TEC) atbilstoši 3. vai 4. vienādojumam nav lielāks par maksimālo TEC vērtību (TECMAX), kā norādīts 6. vienādojumā.

a)

Attēlveidošanas ierīcei ar 2. tipa priekšgala cipariekārtu, kas atbilst 2. tabulā norādītajai 2. tipa priekšgala cipariekārtas maksimālajai TECDFE vērtībai, priekšgala cipariekārtas izmērīto enerģijas patēriņu dala ar 0,80, lai ņemtu vērā zudumus iekšējā barošanas avotā, un tad, salīdzinot ražojuma izmērīto TEC vērtību ar TECMAX, to neiekļauj. Priekšgala cipariekārta nerada traucējumus attēlveidošanas ierīces spējai pāriet mazāka enerģijas patēriņa režīmos vai iziet no tiem. Priekšgala cipariekārtas enerģijas izmantojumu var neiekļaut tikai tad, ja iekārta atbilst 1. iedaļā sniegtajai priekšgala cipariekārtas definīcijai un tā ir atsevišķs apstrādes bloks, kas spēj iniciēt darbību caur tīklu.

Piemērs. Printera kopējais TEC ir 24,50 kWh/ned., un tā 2. tipa TECDFE vērtība, kas aprēķināta atbilstoši 3.2.4. iedaļai, ir 9,0 kWh/ned. Tad iegūto TECDFE vērtību dala ar 0,80, lai ņemtu vērā zudumus iekšējā barošanas avotā, kad attēlveidošanas ierīce ir gatavības režīmā; rezultātā iegūst 11,25 kWh/ned. Energoapgādes pielāgoto vērtību atskaita no testētās TEC vērtības: 24,50 kWh/ned. – 11,25kWh/ned. = 13,25 kWh/ned. Tad iegūto rezultātu (13,25 kWh/ned.) salīdzina ar attiecīgo TECMAX, lai noteiktu atbilstību.

| b) | Printeriem, faksa aparātiem, digitālajiem pavairotājiem ar drukāšanas funkciju, kā arī daudzfunkciju ierīcēm ar drukāšanas funkciju TEC aprēķina atbilstoši 3. vienādojumam.

  3. vienādojums.
  TEC aprēķins printeriem, faksa aparātiem, digitālajiem pavairotājiem ar drukāšanas funkciju, kā arī daudzfunkciju ierīcēm ar drukāšanas funkciju

  ,
  kur:






  — | TEC ir tipiskais nedēļas enerģijas patēriņš printeriem, faksa aparātiem, digitālajiem pavairotājiem ar drukāšanas funkciju, kā arī daudzfunkciju ierīcēm ar drukāšanas funkciju, kurš izteikts kilovatstundās (kWh) un noapaļots līdz tuvākajai 0,1 kWh, |
| --- | --- | --- |

b)

Printeriem, faksa aparātiem, digitālajiem pavairotājiem ar drukāšanas funkciju, kā arī daudzfunkciju ierīcēm ar drukāšanas funkciju TEC aprēķina atbilstoši 3. vienādojumam.

3. vienādojums.
  TEC aprēķins printeriem, faksa aparātiem, digitālajiem pavairotājiem ar drukāšanas funkciju, kā arī daudzfunkciju ierīcēm ar drukāšanas funkciju

Formula,

kur:

—

TEC ir tipiskais nedēļas enerģijas patēriņš printeriem, faksa aparātiem, digitālajiem pavairotājiem ar drukāšanas funkciju, kā arī daudzfunkciju ierīcēm ar drukāšanas funkciju, kurš izteikts kilovatstundās (kWh) un noapaļots līdz tuvākajai 0,1 kWh,

| — | EJOB_DAILY ir dienas darbu energopatēriņš, kurš aprēķināts atbilstoši 5. vienādojumam un izteikts kWh, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY ir dienas darbu energopatēriņš, kurš aprēķināts atbilstoši 5. vienādojumam un izteikts kWh,

| — | EFINAL ir galīgais energopatēriņš, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots kWh, |
| --- | --- |

—

EFINAL ir galīgais energopatēriņš, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots kWh,

| — | NJOBS ir darbu skaits dienā, kurš aprēķināts atbilstoši testa procedūrai, |
| --- | --- |

—

NJOBS ir darbu skaits dienā, kurš aprēķināts atbilstoši testa procedūrai,

| — | tFINAL ir beigu periods līdz miega režīmam, kuru izmēra, veicot testa procedūru, un pārveido stundās, |
| --- | --- |

—

tFINAL ir beigu periods līdz miega režīmam, kuru izmēra, veicot testa procedūru, un pārveido stundās,

| — | ESLEEP ir energopatēriņš miega režīmā, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots kWh, un |
| --- | --- |

—

ESLEEP ir energopatēriņš miega režīmā, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots kWh, un

| — | tSLEEP ir miega režīma periods, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots stundās. |
| --- | --- |

—

tSLEEP ir miega režīma periods, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots stundās.

| c) | Kopētājiem, digitālajiem pavairotājiem bez drukāšanas funkcijas, kā arī daudzfunkciju ierīcēm bez drukāšanas funkcijas TEC aprēķina atbilstoši 4. vienādojumam.

  4. vienādojums.
  TEC aprēķins kopētājiem, digitālajiem pavairotājiem bez drukāšanas funkcijas, kā arī daudzfunkciju ierīcēm bez drukāšanas funkcijas

  ,
  kur:






  — | TEC ir tipiskais nedēļas enerģijas patēriņš kopētājiem, digitālajiem pavairotājiem bez drukāšanas funkcijas, kā arī daudzfunkciju ierīcēm bez drukāšanas funkcijas, kurš izteikts kilovatstundās (kWh) un noapaļots līdz tuvākajai 0,1 kWh, |
| --- | --- | --- |

c)

Kopētājiem, digitālajiem pavairotājiem bez drukāšanas funkcijas, kā arī daudzfunkciju ierīcēm bez drukāšanas funkcijas TEC aprēķina atbilstoši 4. vienādojumam.

4. vienādojums.
  TEC aprēķins kopētājiem, digitālajiem pavairotājiem bez drukāšanas funkcijas, kā arī daudzfunkciju ierīcēm bez drukāšanas funkcijas

Formula,

kur:

—

TEC ir tipiskais nedēļas enerģijas patēriņš kopētājiem, digitālajiem pavairotājiem bez drukāšanas funkcijas, kā arī daudzfunkciju ierīcēm bez drukāšanas funkcijas, kurš izteikts kilovatstundās (kWh) un noapaļots līdz tuvākajai 0,1 kWh,

| — | EJOB_DAILY ir dienas darbu energopatēriņš, kurš aprēķināts atbilstoši 5. vienādojumam un izteikts kWh, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY ir dienas darbu energopatēriņš, kurš aprēķināts atbilstoši 5. vienādojumam un izteikts kWh,

| — | EFINAL ir galīgais energopatēriņš, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots kWh, |
| --- | --- |

—

EFINAL ir galīgais energopatēriņš, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots kWh,

| — | NJOBS ir darbu skaits dienā, kurš aprēķināts, veicot testa procedūru, |
| --- | --- |

—

NJOBS ir darbu skaits dienā, kurš aprēķināts, veicot testa procedūru,

| — | tFINAL ir beigu periods līdz miega režīmam, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots stundās, |
| --- | --- |

—

tFINAL ir beigu periods līdz miega režīmam, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots stundās,

| — | EAUTO ir energopatēriņš automātiskās izslēgšanās režīmā, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots kWh, un |
| --- | --- |

—

EAUTO ir energopatēriņš automātiskās izslēgšanās režīmā, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots kWh, un

| — | TAUTO ir automātiskās izslēgšanās režīma periods, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots stundās. |
| --- | --- |

—

TAUTO ir automātiskās izslēgšanās režīma periods, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots stundās.

| d) | Dienas darbu energopatēriņu aprēķina pēc 5. vienādojuma.

  5. vienādojums. Dienas darbu energopatēriņa aprēķins TEC ražojumiem

  ,
  kur:






  — | EJOB_DAILY ir dienas darbu energopatēriņš, kurš izteikts kilovatstundās (kWh), |
| --- | --- | --- |

d)

Dienas darbu energopatēriņu aprēķina pēc 5. vienādojuma.

5. vienādojums. Dienas darbu energopatēriņa aprēķins TEC ražojumiem

Formula,

kur:

—

EJOB_DAILY ir dienas darbu energopatēriņš, kurš izteikts kilovatstundās (kWh),

| — | EJOBi ir kārtējā darba energopatēriņš, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots kWh, un |
| --- | --- |

—

EJOBi ir kārtējā darba energopatēriņš, kurš izmērīts, veicot testa procedūru, un pārveidots kWh, un

| — | NJOBS ir darbu skaits dienā, kas aprēķināts, veicot testa procedūru. |
| --- | --- |

—

NJOBS ir darbu skaits dienā, kas aprēķināts, veicot testa procedūru.

6. vienādojums. Maksimālās TEC vērtības aprēķins

Formula,

kur:

| — | TECMAX ir maksimālā TEC vērtība, kura izteikta kilovatstundās vienā nedēļā (kWH/ned.) un ziņošanas nolūkos noapaļota līdz tuvākajai 0,1 kWh/ned., |
| --- | --- |

—

TECMAX ir maksimālā TEC vērtība, kura izteikta kilovatstundās vienā nedēļā (kWH/ned.) un ziņošanas nolūkos noapaļota līdz tuvākajai 0,1 kWh/ned.,

| — | TECREQ ir TEC norma, kura norādīta 5. tabulā un izteikta kWh, un |
| --- | --- |

—

TECREQ ir TEC norma, kura norādīta 5. tabulā un izteikta kWh, un

| — | AdderA3 ir 0,3 kWh/ned. pielaide, kura paredzēta ražojumiem, kas var drukāt uz A3 formāta. |
| --- | --- |

—

AdderA3 ir 0,3 kWh/ned. pielaide, kura paredzēta ražojumiem, kas var drukāt uz A3 formāta.

5.   tabula

TEC norma pirms A3 pielaides (ja piemērojama)

| Krāsu iespējas | Ražojuma darbības ātrums vienkrāsas režīmā (s), kā aprēķināts testēšanas metodē
  (ipm) | TECREQ norma (kWh/ned., ziņošanas nolūkos noapaļota līdz tuvākajai 0,1 kWh/ned.) |
| --- | --- | --- |
| Vienkrāsas Nav daudzfunkciju ierīce | s ≤ 5 | 0,3 |
| 5 < s ≤ 20 | |
| 20 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 40 | |
| 40 < s ≤ 65 | |
| 65 < s ≤ 90 | |
| s > 90 | |
| Vienkrāsas Daudzfunkciju ierīce | s ≤ 5 | 0,4 |
| 5 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 50 | |
| 50 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |
| Krāsu Nav daudzfunkciju ierīce | s ≤ 10 | 1,3 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 75 | |
| s > 75 | |
| Krāsu Daudzfunkciju ierīce | s ≤ 10 | 1,5 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 70 | |
| 70 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |

Krāsu iespējas

Ražojuma darbības ātrums vienkrāsas režīmā (s), kā aprēķināts testēšanas metodē

(ipm)

TECREQ norma (kWh/ned., ziņošanas nolūkos noapaļota līdz tuvākajai 0,1 kWh/ned.)

Vienkrāsas Nav daudzfunkciju ierīce

s ≤ 5

0,3

5 < s ≤ 20

Formula

20 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 40

Formula

40 < s ≤ 65

Formula

65 < s ≤ 90

Formula

s > 90

Formula

Vienkrāsas Daudzfunkciju ierīce

s ≤ 5

0,4

5 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 50

Formula

50 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

Krāsu Nav daudzfunkciju ierīce

s ≤ 10

1,3

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 75

Formula

s > 75

Formula

Krāsu Daudzfunkciju ierīce

s ≤ 10

1,5

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 70

Formula

70 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

| 3.3.3. | Citas testa rezultātu ziņošanas prasības






  a) | Informāciju par atkopšanas laikiem no dažādiem darbības režīmiem (laiki: aktīvais 0, aktīvais 1, aktīvais 2) un noklusējuma aizkaves laikiem sniedz par visiem ražojumiem, kas testēti, izmantojot TEC testēšanas metodi. |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Citas testa rezultātu ziņošanas prasības

a)

Informāciju par atkopšanas laikiem no dažādiem darbības režīmiem (laiki: aktīvais 0, aktīvais 1, aktīvais 2) un noklusējuma aizkaves laikiem sniedz par visiem ražojumiem, kas testēti, izmantojot TEC testēšanas metodi.

| b) | Informāciju par priekšgala cipariekārtas nosaukumu/numuru, energopatēriņu gatavības režīmā, energopatēriņu miega režīmā, kā arī TECDEF vērtību sniedz par katru 1. tipa priekšgala cipariekārtu, kuru pārdod kopā ar attēlveidošanas ierīci, tostarp par tām, kuras netestē ar attēlveidošanas ierīci lietošanas konfigurācijā ar lielāko patēriņu atbilstoši 4.2.1. iedaļas c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

b)

Informāciju par priekšgala cipariekārtas nosaukumu/numuru, energopatēriņu gatavības režīmā, energopatēriņu miega režīmā, kā arī TECDEF vērtību sniedz par katru 1. tipa priekšgala cipariekārtu, kuru pārdod kopā ar attēlveidošanas ierīci, tostarp par tām, kuras netestē ar attēlveidošanas ierīci lietošanas konfigurācijā ar lielāko patēriņu atbilstoši 4.2.1. iedaļas c) apakšpunktam.

3.4.   Prasības ražojumiem darba režīmā (OM)

| 3.4.1. | Vairāki miega režīmi: ja ražojums var automātiski pāriet vairākos secīgos miega režīmos, tad, lai noteiktu atbilstību 3.4.3. iedaļā minētajām prasībām par noklusējuma aizkaves laiku līdz miega režīmam un 3.4.4. iedaļā minētajām prasībām par miega režīma enerģijas patēriņu, izmanto vienu miega režīmu. |
| --- | --- |

3.4.1.

Vairāki miega režīmi: ja ražojums var automātiski pāriet vairākos secīgos miega režīmos, tad, lai noteiktu atbilstību 3.4.3. iedaļā minētajām prasībām par noklusējuma aizkaves laiku līdz miega režīmam un 3.4.4. iedaļā minētajām prasībām par miega režīma enerģijas patēriņu, izmanto vienu miega režīmu.

| 3.4.2. | Prasības priekšgala cipariekārtām (DFE): attēlveidošanas ierīcēm ar funkcionāli integrētu priekšgala cipariekārtu, kas barošanu saņem no attēlveidošanas ierīces un atbilst 2. tabulā norādītajai attiecīgajai maksimālajai TECDFE vērtībai, priekšgala cipariekārtas enerģijas patēriņš nav jāņem vērā, ja pastāv turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | priekšgala cipariekārtas enerģijas patēriņu gatavības režīmā, kas noteikts ar testēšanas metodi, dala ar 0,60, lai ņemtu vērā zudumus iekšējā barošanas avotā:






  1) | prasības miega režīmam: ja iepriekš a) apakšpunktā norādītais iegūtais enerģijas patēriņš nepārsniedz vai ir vienāds ar attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņu gatavības režīmā vai miega režīmā, tad šo enerģijas patēriņu neiekļauj attēlveidošanas ierīces izmērītajā enerģijas patēriņā gatavības režīmā vai miega režīmā, salīdzinot to ar turpmāk 3.4.4. iedaļā minētajām prasībām miega režīmam. Citos gadījumos priekšgala cipariekārtas enerģijas patēriņu miega režīmā, kas izmērīts ar testēšanas metodi, dala ar 0,60 un neiekļauj attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņā gatavības vai miega režīmā, ko izmanto salīdzināšanai ar prasībām; |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2.

Prasības priekšgala cipariekārtām (DFE): attēlveidošanas ierīcēm ar funkcionāli integrētu priekšgala cipariekārtu, kas barošanu saņem no attēlveidošanas ierīces un atbilst 2. tabulā norādītajai attiecīgajai maksimālajai TECDFE vērtībai, priekšgala cipariekārtas enerģijas patēriņš nav jāņem vērā, ja pastāv turpmāk minētie nosacījumi:

a)

priekšgala cipariekārtas enerģijas patēriņu gatavības režīmā, kas noteikts ar testēšanas metodi, dala ar 0,60, lai ņemtu vērā zudumus iekšējā barošanas avotā:

1)

prasības miega režīmam: ja iepriekš a) apakšpunktā norādītais iegūtais enerģijas patēriņš nepārsniedz vai ir vienāds ar attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņu gatavības režīmā vai miega režīmā, tad šo enerģijas patēriņu neiekļauj attēlveidošanas ierīces izmērītajā enerģijas patēriņā gatavības režīmā vai miega režīmā, salīdzinot to ar turpmāk 3.4.4. iedaļā minētajām prasībām miega režīmam. Citos gadījumos priekšgala cipariekārtas enerģijas patēriņu miega režīmā, kas izmērīts ar testēšanas metodi, dala ar 0,60 un neiekļauj attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņā gatavības vai miega režīmā, ko izmanto salīdzināšanai ar prasībām;

| 2) | prasības gaidstāves režīmā: ja iepriekš a) apakšpunktā norādītais iegūtais enerģijas patēriņš nepārsniedz vai ir vienāds ar attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņu gatavības režīmā, miega režīmā vai izslēgtā režīmā, tad šo enerģijas patēriņu neiekļauj attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņā gatavības režīmā, miega režīmā vai izslēgtā režīmā, salīdzinot to ar turpmāk 3.4.5. iedaļā minētajām prasībām gaidstāves režīmam. Citos gadījumos priekšgala cipariekārtas enerģijas patēriņu miega režīmā, kas izmērīts ar testēšanas metodi, dala ar 0,60 un neiekļauj attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņā gatavības, miega vai izslēgtā režīmā, ko izmanto salīdzināšanai ar prasībām; |
| --- | --- |

2)

prasības gaidstāves režīmā: ja iepriekš a) apakšpunktā norādītais iegūtais enerģijas patēriņš nepārsniedz vai ir vienāds ar attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņu gatavības režīmā, miega režīmā vai izslēgtā režīmā, tad šo enerģijas patēriņu neiekļauj attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņā gatavības režīmā, miega režīmā vai izslēgtā režīmā, salīdzinot to ar turpmāk 3.4.5. iedaļā minētajām prasībām gaidstāves režīmam. Citos gadījumos priekšgala cipariekārtas enerģijas patēriņu miega režīmā, kas izmērīts ar testēšanas metodi, dala ar 0,60 un neiekļauj attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņā gatavības, miega vai izslēgtā režīmā, ko izmanto salīdzināšanai ar prasībām;

| b) | priekšgala cipariekārta nedrīkst traucēt attēlveidošanas ierīces spējai pāriet mazāka enerģijas patēriņa režīmos vai iziet no tiem; |
| --- | --- |

b)

priekšgala cipariekārta nedrīkst traucēt attēlveidošanas ierīces spējai pāriet mazāka enerģijas patēriņa režīmos vai iziet no tiem;

| c) | lai izmantotu šā izņēmuma priekšrocības, priekšgala cipariekārtai ir jāatbilst 1. iedaļā sniegtajai definīcijai, un tai jābūt atsevišķam apstrādes blokam, kas var iniciēt darbību caur tīklu.

  Piemēri. Produkts Nr. 1 ir attēlveidošanas ierīce, kuras 2. tipa priekšgala cipariekārtai nav noteikta miega režīma. 2. tipa priekšgala cipariekārtas izmērītais enerģijas patēriņš gan gatavības režīmā, gan miega režīmā ir 30 vati. Ražojuma izmērītais enerģijas patēriņš miega režīmā ir 53 vati. No ražojuma izmērītā enerģijas patēriņa miega režīmā (53 vati) atņemot 50 vatus (30 vati/0,60), iegūst 3 vatus, kas ir ražojuma enerģijas patēriņš miega režīmā, ko izmanto turpmāk norādītajiem kritērijiem.
  Produkts Nr. 2 ir attēlveidošanas ierīce, kuras 2. tipa priekšgala cipariekārta pāriet miega režīmā, kad testēšanas laikā arī attēlveidošanas ierīce pāriet miega režīmā. 2. tipa priekšgala cipariekārtas izmērītais enerģijas patēriņš gatavības režīmā un miega režīmā ir attiecīgi 30 vati un 5 vati. Ražojuma izmērītais enerģijas patēriņš miega režīmā ir 12 vati. Atņemot 50 vatus (30 vati/0,60) no ražojuma izmērītā enerģijas patēriņa miega režīmā (12 vati), atlikums ir –38 vati. Šajā gadījumā no ražojuma izmērītā enerģijas patēriņa miega režīmā (12 vati) atņem 8,33 vatus (5 vati/0,60) un iegūst 3,67 vatus, ko izmanto turpmāk norādītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

c)

lai izmantotu šā izņēmuma priekšrocības, priekšgala cipariekārtai ir jāatbilst 1. iedaļā sniegtajai definīcijai, un tai jābūt atsevišķam apstrādes blokam, kas var iniciēt darbību caur tīklu.

Piemēri. Produkts Nr. 1 ir attēlveidošanas ierīce, kuras 2. tipa priekšgala cipariekārtai nav noteikta miega režīma. 2. tipa priekšgala cipariekārtas izmērītais enerģijas patēriņš gan gatavības režīmā, gan miega režīmā ir 30 vati. Ražojuma izmērītais enerģijas patēriņš miega režīmā ir 53 vati. No ražojuma izmērītā enerģijas patēriņa miega režīmā (53 vati) atņemot 50 vatus (30 vati/0,60), iegūst 3 vatus, kas ir ražojuma enerģijas patēriņš miega režīmā, ko izmanto turpmāk norādītajiem kritērijiem.

Produkts Nr. 2 ir attēlveidošanas ierīce, kuras 2. tipa priekšgala cipariekārta pāriet miega režīmā, kad testēšanas laikā arī attēlveidošanas ierīce pāriet miega režīmā. 2. tipa priekšgala cipariekārtas izmērītais enerģijas patēriņš gatavības režīmā un miega režīmā ir attiecīgi 30 vati un 5 vati. Ražojuma izmērītais enerģijas patēriņš miega režīmā ir 12 vati. Atņemot 50 vatus (30 vati/0,60) no ražojuma izmērītā enerģijas patēriņa miega režīmā (12 vati), atlikums ir –38 vati. Šajā gadījumā no ražojuma izmērītā enerģijas patēriņa miega režīmā (12 vati) atņem 8,33 vatus (5 vati/0,60) un iegūst 3,67 vatus, ko izmanto turpmāk norādītajiem kritērijiem.

| 3.4.3. | Noklusējuma aizkaves laiks: izmērītais noklusējuma aizkaves laiks līdz miega režīmam (tSLEEP) nav lielāks par 6. tabulā norādīto noklusējuma aizkaves laika normu līdz miega režīmam (tSLEEP_REQ), ņemot vērā turpmāk minētos nosacījumus:






  a) | lietotājs nedrīkst pielāgot noklusējuma aizkaves laiku līdz miega režīmam, lai tas būtu lielāks par maksimālo aparāta aizkaves laiku. Minēto maksimālo aparāta aizkaves laiku ražotājs iestata pie četru stundu robežas vai mazāk; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

Noklusējuma aizkaves laiks: izmērītais noklusējuma aizkaves laiks līdz miega režīmam (tSLEEP) nav lielāks par 6. tabulā norādīto noklusējuma aizkaves laika normu līdz miega režīmam (tSLEEP_REQ), ņemot vērā turpmāk minētos nosacījumus:

a)

lietotājs nedrīkst pielāgot noklusējuma aizkaves laiku līdz miega režīmam, lai tas būtu lielāks par maksimālo aparāta aizkaves laiku. Minēto maksimālo aparāta aizkaves laiku ražotājs iestata pie četru stundu robežas vai mazāk;

| b) | sagatavojot testēšanas pārskatu un nosakot to ražojumu atbilstību, kas miega režīmā var pāriet daudzējādi, partneriem par atskaites punktu jāizvēlas miega režīma līmenis, ko var sasniegt automātiski. Ja ražojums var automātiski pāriet daudzos secīgos miega līmeņos, to, kuri no šiem līmeņiem tiek izmantoti kvalificēšanas nolūkā, ražotājs nosaka pēc saviem ieskatiem, tomēr paziņotajam noklusējuma aizkaves laikam jāatbilst jebkuram izmantojamam līmenim; |
| --- | --- |

b)

sagatavojot testēšanas pārskatu un nosakot to ražojumu atbilstību, kas miega režīmā var pāriet daudzējādi, partneriem par atskaites punktu jāizvēlas miega režīma līmenis, ko var sasniegt automātiski. Ja ražojums var automātiski pāriet daudzos secīgos miega līmeņos, to, kuri no šiem līmeņiem tiek izmantoti kvalificēšanas nolūkā, ražotājs nosaka pēc saviem ieskatiem, tomēr paziņotajam noklusējuma aizkaves laikam jāatbilst jebkuram izmantojamam līmenim;

| c) | noklusējuma aizkaves laiks neattiecas uz OM ražojumiem, kuri miera režīma prasības var izpildīt gatavības režīmā.

  6.   tabula


  Noklusējuma aizkaves laika norma līdz miega režīmam OM ražojumiem









  Ražojuma tips | Drukas materiāla formāts | Ražojuma darbības ātrums vienkrāsas režīmā (s), kā aprēķināts testēšanas metodē
  (ipm vai mppm) | Noklusējuma aizkaves laika norma līdz miega režīmam (tSLEEP_REQ)
  (minūtēs) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopētājs | Liels | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Faksa aparāts | Mazs vai standarta | Visi | 5 |
| Daudzfunkciju ierīce | Maza vai standarta | s ≤ 10 | 15 |
| 10 < s ≤ 20 | 30 |
| s > 20 | 60 |
| Liela | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Printeris | Mazs vai standarta | s ≤ 10 | 5 |
| 10 < s ≤ 20 | 15 |
| 20 < s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Liels | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Skeneris | Visi | Visi | 15 |
| Frankēšanas aparāts | Visi | s ≤ 50 | 20 |
| 50 < s ≤ 100 | 30 |
| 100 < s ≤ 150 | 40 |
| s > 150 | 60 |

c)

noklusējuma aizkaves laiks neattiecas uz OM ražojumiem, kuri miera režīma prasības var izpildīt gatavības režīmā.

6.   tabula

Noklusējuma aizkaves laika norma līdz miega režīmam OM ražojumiem

Ražojuma tips

Drukas materiāla formāts

Ražojuma darbības ātrums vienkrāsas režīmā (s), kā aprēķināts testēšanas metodē

(ipm vai mppm)

Noklusējuma aizkaves laika norma līdz miega režīmam (tSLEEP_REQ)

(minūtēs)

Kopētājs

Liels

s ≤ 30

30

s > 30

60

Faksa aparāts

Mazs vai standarta

Visi

5

Daudzfunkciju ierīce

Maza vai standarta

s ≤ 10

15

10 < s ≤ 20

30

s > 20

60

Liela

s ≤ 30

30

s > 30

60

Printeris

Mazs vai standarta

s ≤ 10

5

10 < s ≤ 20

15

20 < s ≤ 30

30

s > 30

60

Liels

s ≤ 30

30

s > 30

60

Skeneris

Visi

Visi

15

Frankēšanas aparāts

Visi

s ≤ 50

20

50 < s ≤ 100

30

100 < s ≤ 150

40

s > 150

60

| 3.4.4. | Enerģijas patēriņš miega režīmā: izmērītais enerģijas patēriņš miega režīmā (PSLEEP) nav lielāks par maksimālo enerģijas patēriņa normu miega režīmā (PSLEEP_MAX), ko nosaka atbilstoši 7. vienādojumam, ņemot vērā turpmāk minētos nosacījumus:






  a) | par funkciju papildinātājiem uzskata tikai tās saskarnes, kuras ir sastopamas un tiek izmantotas testa laikā, tostarp visas faksa saskarnes; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Enerģijas patēriņš miega režīmā: izmērītais enerģijas patēriņš miega režīmā (PSLEEP) nav lielāks par maksimālo enerģijas patēriņa normu miega režīmā (PSLEEP_MAX), ko nosaka atbilstoši 7. vienādojumam, ņemot vērā turpmāk minētos nosacījumus:

a)

par funkciju papildinātājiem uzskata tikai tās saskarnes, kuras ir sastopamas un tiek izmantotas testa laikā, tostarp visas faksa saskarnes;

| b) | ražojuma funkcionalitāti, ko nodrošina ar priekšgala cipariekārtu, neuzskata par funkciju papildinātāju; |
| --- | --- |

b)

ražojuma funkcionalitāti, ko nodrošina ar priekšgala cipariekārtu, neuzskata par funkciju papildinātāju;

| c) | atsevišķu saskarni, kas pilda vairākas funkcijas, var pieskaitīt tikai vienu reizi; |
| --- | --- |

c)

atsevišķu saskarni, kas pilda vairākas funkcijas, var pieskaitīt tikai vienu reizi;

| d) | visas saskarnes, kuras atbilst vairākām saskarņu tipu definīcijām, iedala atbilstoši testā izmantotajai funkcionalitātei; |
| --- | --- |

d)

visas saskarnes, kuras atbilst vairākām saskarņu tipu definīcijām, iedala atbilstoši testā izmantotajai funkcionalitātei;

| e) | ražojumiem, kas gatavības režīmā atbilst miega režīma enerģijas patēriņa prasībām, turpmāka automātiskā enerģijas patēriņa samazināšana nolūkā panākt atbilstību miega režīma prasībām nav nepieciešama. |
| --- | --- |

e)

ražojumiem, kas gatavības režīmā atbilst miega režīma enerģijas patēriņa prasībām, turpmāka automātiskā enerģijas patēriņa samazināšana nolūkā panākt atbilstību miega režīma prasībām nav nepieciešama.

7. vienādojums. Aprēķins: maksimālā enerģijas patēriņa vērtība miega režīmā OM ražojumiem

Formula

kur:

| — | PSLEEP_MAX ir maksimālā enerģijas patēriņa vērtība miega režīmā, kura izteikta vatos (W) un noapaļota līdz tuvākajam 0,1 vatam, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX ir maksimālā enerģijas patēriņa vērtība miega režīmā, kura izteikta vatos (W) un noapaļota līdz tuvākajam 0,1 vatam,

| — | PMAX_BASE ir novilkumu izgatavošanas bāzes mehānisma maksimālā enerģijas patēriņa pielaide miega režīmā atbilstoši 7. tabulai, izteikta vatos, |
| --- | --- |

—

PMAX_BASE ir novilkumu izgatavošanas bāzes mehānisma maksimālā enerģijas patēriņa pielaide miega režīmā atbilstoši 7. tabulai, izteikta vatos,

| — | AdderINTERFACE ir enerģijas patēriņa pielaide saskarnes funkciju papildinātājiem, kuru izmanto testā, tostarp jebkurai faksa funkcijai, un kuru no 8. tabulā minētā atlasījis ražotājs; šī pielaide ir izteikta vatos, |
| --- | --- |

—

AdderINTERFACE ir enerģijas patēriņa pielaide saskarnes funkciju papildinātājiem, kuru izmanto testā, tostarp jebkurai faksa funkcijai, un kuru no 8. tabulā minētā atlasījis ražotājs; šī pielaide ir izteikta vatos,

| — | n ir pielaižu skaits, kurš nepieciešams saskarnes funkciju papildinātājiem, ko izmanto testa laikā, tostarp faksa funkcijai, un kurš nav lielāks par 2, |
| --- | --- |

—

n ir pielaižu skaits, kurš nepieciešams saskarnes funkciju papildinātājiem, ko izmanto testa laikā, tostarp faksa funkcijai, un kurš nav lielāks par 2,

| — | AdderOTHER ir enerģijas patēriņa pielaide jebkuram ar saskarni nesaistītam funkciju papildinātājam, kuru izmanto testā un kuru no 8. tabulā minētā atlasījis ražotājs; šī pielaide ir izteikta vatos, un |
| --- | --- |

—

AdderOTHER ir enerģijas patēriņa pielaide jebkuram ar saskarni nesaistītam funkciju papildinātājam, kuru izmanto testā un kuru no 8. tabulā minētā atlasījis ražotājs; šī pielaide ir izteikta vatos, un

| — | m ir pielaižu skaits, kurš nepieciešams jebkuram ar saskarni nesaistītam funkciju papildinātājam, ko izmanto testa laikā, un kurš nav ierobežots. |
| --- | --- |

—

m ir pielaižu skaits, kurš nepieciešams jebkuram ar saskarni nesaistītam funkciju papildinātājam, ko izmanto testa laikā, un kurš nav ierobežots.

7.   tabula

Enerģijas patēriņa pielaide miega režīmā novilkumu izgatavošanas bāzes mehānismam

| Ražojuma tips | Drukas materiāla formāts | Novilkumu izgatavošanas tehnoloģija | PMAX_BASE

  (vatos) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sitienu jeb kontakttehnoloģija | Ar tintes strūklu | Citas tehnoloģijas | Netiek piemērots |
| Kopētājs | Liels | | | x | | 8,2 |
| Faksa aparāts | Standarta | | x | | | 0,6 |
| Frankēšanas aparāts | Nepiemēro | | x | x | | 5,0 |
| Daudzfunkciju ierīce | Standarta | x | x | | | 0,6 |
| Liela | | x | | | 4,9 |
| | | x | | 8,2 |
| Printeris | Mazs | x | x | x | | 4,0 |
| Standarta | x | x | | | 0,6 |
| Liels | x | | x | | 2,5 |
| | x | | | 4,9 |
| Skeneris | Visi | | | | x | 2,5 |

Ražojuma tips

Drukas materiāla formāts

Novilkumu izgatavošanas tehnoloģija

PMAX_BASE

(vatos)

Sitienu jeb kontakttehnoloģija

Ar tintes strūklu

Citas tehnoloģijas

Netiek piemērots

Kopētājs

Liels

x

8,2

Faksa aparāts

Standarta

x

0,6

Frankēšanas aparāts

Nepiemēro

x

x

5,0

Daudzfunkciju ierīce

Standarta

x

x

0,6

Liela

x

4,9

x

8,2

Printeris

Mazs

x

x

x

4,0

Standarta

x

x

0,6

Liels

x

x

2,5

x

4,9

Skeneris

Visi

x

2,5

8.   tabula

Enerģijas patēriņa pielaide miega režīmā funkciju papildinātājiem

| Papildinātāja tips | Savienojuma tips | Maks. vērtība, r

  (Mbit/s) | Sīkāka informācija | Funkciju papildinātāja pielaide (vatos) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saskarne | Ar vadiem | r < 20 | Kategorijā ietilpst: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284 / paralēlā pieslēgvieta / Centronics, RS232. | 0,2 |
| 20 ≤ r < 500 | Kategorijā ietilpst: USB 2.x, IEEE 1394 / FireWire / i.LINK, 100 Mb Ethernet. | 0,4 |
| r ≥ 500 | Kategorijā ietilpst: USB 3.x, 1 G Ethernet. | 0,5 |
| Visas | Kategorijā ietilpst: zibatmiņas kartes / viedkartes nolasītāji, ciparkameras saskarnes, PictBridge. | 0,2 |
| Ar faksa modēmu | Visas | Attiecas tikai uz faksa aparātiem un daudzfunkciju ierīcēm. | 0,2 |
| Bezvadu, ar radio frekvenci (RF) | Visas | Kategorijā ietilpst: Bluetooth, 802.11. | 2,0 |
| Bezvadu, infrasarkano staru tehnoloģija (IR) | Visas | Kategorijā ietilpst: IrDA. | 0,1 |
| Bezvadu klausule | Nepiemēro | Nepiemēro | Attēlveidošanas ierīces funkcija, kas ļauj sazināties, izmantojot bezvadu klausuli. Ņem vērā tikai vienu reizi neatkarīgi no ražojumam paredzētā bezvadu klausuļu skaita.
  Netiek ņemtas vērā pašas bezvadu klausules enerģijas patēriņa prasības. | 0,8 |
| Atmiņa | Nepiemēro | Nepiemēro | Attiecas uz iekšējo ietilpību, kas datu glabāšanai ir pieejama attēlveidošanas ierīcē. Attiecas uz visām iekšējās atmiņas vienībām, un to atbilstoši mērogo RAM mērķiem. Šis papildinātājs neattiecas uz cieto disku vai zibatmiņu. | 0,5/GB |
| Skeneris | Nepiemēro | Nepiemēro | Attiecas tikai uz daudzfunkciju ierīcēm un kopētājiem.
  Kategorijā ietilpst: aukstā katoda luminiscences spuldžu (CCFL) tehnoloģija vai no CCFL atšķirīga tehnoloģija, piemēram, gaismas diožu (LED), halogēnlampu, karstā katoda luminiscences spuldžu (HCFT), ksenona lampu vai cauruļveida luminiscences spuldžu (TL) tehnoloģija. (Ņem vērā tikai vienu reizi neatkarīgi no lampas izmēriem vai izmantoto lampu/spuldžu skaita.) | 0,5 |
| Barošanas avots | Nepiemēro | Nepiemēro | Attiecas gan uz iekšējiem, gan ārējiem barošanas blokiem, ko izmanto frankēšanas aparātiem un ražojumiem, kuri paredzēti standarta formāta drukai un kuros izmanto tintes strūklas vai sitienu jeb kontakttehnoloģiju, ja uz nosaukuma plāksnes norādītā izejas jauda (POUT) ir lielāka par 10 vatiem. | 0,02 x
  (POUT – 10,0) |
| Skārienpaneļa ekrāns | Nepiemēro | Nepiemēro | Attiecas gan uz vienkrāsas, gan krāsu skārienpaneļa ekrāniem. | 0,2 |
| Iekšējie diskdziņi | Nepiemēro | Nepiemēro | Kategorijā ietilpst jebkurš augstas veiktspējas datu glabāšanas izstrādājums, tostarp cietais disks un cietvielu disks. Neiekļauj saskarnes ārējiem diskdziņiem. | 0,15 |

Papildinātāja tips

Savienojuma tips

Maks. vērtība, r

(Mbit/s)

Sīkāka informācija

Funkciju papildinātāja pielaide (vatos)

Saskarne

Ar vadiem

r < 20

Kategorijā ietilpst: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284 / paralēlā pieslēgvieta / Centronics, RS232.

0,2

20 ≤ r < 500

Kategorijā ietilpst: USB 2.x, IEEE 1394 / FireWire / i.LINK, 100 Mb Ethernet.

0,4

r ≥ 500

Kategorijā ietilpst: USB 3.x, 1 G Ethernet.

0,5

Visas

Kategorijā ietilpst: zibatmiņas kartes / viedkartes nolasītāji, ciparkameras saskarnes, PictBridge.

0,2

Ar faksa modēmu

Visas

Attiecas tikai uz faksa aparātiem un daudzfunkciju ierīcēm.

0,2

Bezvadu, ar radio frekvenci (RF)

Visas

Kategorijā ietilpst: Bluetooth, 802.11.

2,0

Bezvadu, infrasarkano staru tehnoloģija (IR)

Visas

Kategorijā ietilpst: IrDA.

0,1

Bezvadu klausule

Nepiemēro

Nepiemēro

Attēlveidošanas ierīces funkcija, kas ļauj sazināties, izmantojot bezvadu klausuli. Ņem vērā tikai vienu reizi neatkarīgi no ražojumam paredzētā bezvadu klausuļu skaita.

Netiek ņemtas vērā pašas bezvadu klausules enerģijas patēriņa prasības.

0,8

Atmiņa

Nepiemēro

Nepiemēro

Attiecas uz iekšējo ietilpību, kas datu glabāšanai ir pieejama attēlveidošanas ierīcē. Attiecas uz visām iekšējās atmiņas vienībām, un to atbilstoši mērogo RAM mērķiem. Šis papildinātājs neattiecas uz cieto disku vai zibatmiņu.

0,5/GB

Skeneris

Nepiemēro

Nepiemēro

Attiecas tikai uz daudzfunkciju ierīcēm un kopētājiem.

Kategorijā ietilpst: aukstā katoda luminiscences spuldžu (CCFL) tehnoloģija vai no CCFL atšķirīga tehnoloģija, piemēram, gaismas diožu (LED), halogēnlampu, karstā katoda luminiscences spuldžu (HCFT), ksenona lampu vai cauruļveida luminiscences spuldžu (TL) tehnoloģija. (Ņem vērā tikai vienu reizi neatkarīgi no lampas izmēriem vai izmantoto lampu/spuldžu skaita.)

0,5

Barošanas avots

Nepiemēro

Nepiemēro

Attiecas gan uz iekšējiem, gan ārējiem barošanas blokiem, ko izmanto frankēšanas aparātiem un ražojumiem, kuri paredzēti standarta formāta drukai un kuros izmanto tintes strūklas vai sitienu jeb kontakttehnoloģiju, ja uz nosaukuma plāksnes norādītā izejas jauda (POUT) ir lielāka par 10 vatiem.

0,02 x

(POUT – 10,0)

Skārienpaneļa ekrāns

Nepiemēro

Nepiemēro

Attiecas gan uz vienkrāsas, gan krāsu skārienpaneļa ekrāniem.

0,2

Iekšējie diskdziņi

Nepiemēro

Nepiemēro

Kategorijā ietilpst jebkurš augstas veiktspējas datu glabāšanas izstrādājums, tostarp cietais disks un cietvielu disks. Neiekļauj saskarnes ārējiem diskdziņiem.

0,15

| 3.4.5. | Enerģijas patēriņš gaidstāves režīmā: enerģijas patēriņš gaidstāves režīmā, kas atbilst mazākajam enerģijas patēriņam gatavības, miega un izslēgtā režīmā un ir izmērīts, veicot testa procedūru, nav lielāks par 9. tabulā norādīto maksimālo enerģijas patēriņa vērtību gaidstāves režīmā, ņemot vērā turpmāk minēto nosacījumu:
  attēlveidošanas ierīce atbilst enerģijas patēriņa prasībām gaidstāves režīmā neatkarīgi no režīma, kādā atrodas citas attēlveidošanas ierīcei pieslēgtās ierīces (piemēram, resursdators).

  9.   tabula


  Maksimālā enerģijas patēriņa vērtība gaidstāves režīmā







  Ražojuma tips | Maksimālā enerģijas patēriņa vērtība gaidstāves režīmā (vatos) |
| --- | --- | --- |
| Visi OM ražojumi | 0,5 |

3.4.5.

Enerģijas patēriņš gaidstāves režīmā: enerģijas patēriņš gaidstāves režīmā, kas atbilst mazākajam enerģijas patēriņam gatavības, miega un izslēgtā režīmā un ir izmērīts, veicot testa procedūru, nav lielāks par 9. tabulā norādīto maksimālo enerģijas patēriņa vērtību gaidstāves režīmā, ņemot vērā turpmāk minēto nosacījumu:

attēlveidošanas ierīce atbilst enerģijas patēriņa prasībām gaidstāves režīmā neatkarīgi no režīma, kādā atrodas citas attēlveidošanas ierīcei pieslēgtās ierīces (piemēram, resursdators).

9.   tabula

Maksimālā enerģijas patēriņa vērtība gaidstāves režīmā

Ražojuma tips

Maksimālā enerģijas patēriņa vērtība gaidstāves režīmā (vatos)

Visi OM ražojumi

0,5

4.   Testēšana

4.1.   Testēšanas metodes

Lai noteiktu attēlveidošanas ierīces atbilstību ENERGY STAR, ražojuma testēšanā izmanto 10. tabulā norādītās metodes.

10.   tabula

Testēšanas metodes, lai noteiktu atbilstību ENERGY STAR

| Ražojuma tips | Testēšanas metode |
| --- | --- |
| Visi produkti | ENERGY STAR testēšanas metode attēlveidošanas ierīcēm, pārsk. 2012. gada maijā |

Ražojuma tips

Testēšanas metode

Visi produkti

ENERGY STAR testēšanas metode attēlveidošanas ierīcēm, pārsk. 2012. gada maijā

4.2.   Testēšanai nepieciešamo vienību skaits

| 4.2.1. | Reprezentatīvos modeļus testēšanai izvēlas, ievērojot turpmāk minētās prasības:






  a) | atsevišķs ražojuma modelis – par reprezentatīvu modeli uzskata ražojuma konfigurāciju, kas ekvivalenta tai, kuru iecerēts laist tirdzniecībā un marķēt kā ENERGY STAR ražojumu; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Reprezentatīvos modeļus testēšanai izvēlas, ievērojot turpmāk minētās prasības:

a)

atsevišķs ražojuma modelis – par reprezentatīvu modeli uzskata ražojuma konfigurāciju, kas ekvivalenta tai, kuru iecerēts laist tirdzniecībā un marķēt kā ENERGY STAR ražojumu;

| b) | ražojumu saime, kurā neietilpst 1. tipa priekšgala cipariekārta, – par reprezentatīvo modeli uzskata ražojumu saimes lietošanas konfigurāciju ar lielāko enerģijas patēriņu. Jebkura saimes modeļa turpmāka testa neizpilde (piemēram, verifikācijas testa ietvaros) ietekmēs visus saimes modeļus; |
| --- | --- |

b)

ražojumu saime, kurā neietilpst 1. tipa priekšgala cipariekārta, – par reprezentatīvo modeli uzskata ražojumu saimes lietošanas konfigurāciju ar lielāko enerģijas patēriņu. Jebkura saimes modeļa turpmāka testa neizpilde (piemēram, verifikācijas testa ietvaros) ietekmēs visus saimes modeļus;

| c) | ražojumu saime, kurā ietilpst 1. tipa priekšgala cipariekārta, – kvalifikācijas nolūkos attēlveidošanas ierīces testē tajā lietošanas konfigurācijā, kam ir lielākais enerģijas patēriņš un priekšgala cipariekārtas augstākais enerģijas patēriņš. Jebkura saimes modeļa turpmāka testa neizpilde (piemēram, verifikācijas testa ietvaros), kā arī visas 1. tipa priekšgala cipariekārtas, ko pārdod kopā ar attēlveidošanas ierīci, tostarp tās, kuras netestē kopā ar attēlveidošanas ierīci, ietekmēs visus saimes modeļus. Attēlveidošanas ierīces, kurās 1. tipa priekšgala cipariekārta nav iestrādāta, nevar pievienot šai ražojumu saimei atbilstības novērtēšanas nolūkos, un tās ir jākvalificē kā atsevišķa ražojumu saimi bez 1. tipa priekšgala cipariekārtas. |
| --- | --- |

c)

ražojumu saime, kurā ietilpst 1. tipa priekšgala cipariekārta, – kvalifikācijas nolūkos attēlveidošanas ierīces testē tajā lietošanas konfigurācijā, kam ir lielākais enerģijas patēriņš un priekšgala cipariekārtas augstākais enerģijas patēriņš. Jebkura saimes modeļa turpmāka testa neizpilde (piemēram, verifikācijas testa ietvaros), kā arī visas 1. tipa priekšgala cipariekārtas, ko pārdod kopā ar attēlveidošanas ierīci, tostarp tās, kuras netestē kopā ar attēlveidošanas ierīci, ietekmēs visus saimes modeļus. Attēlveidošanas ierīces, kurās 1. tipa priekšgala cipariekārta nav iestrādāta, nevar pievienot šai ražojumu saimei atbilstības novērtēšanas nolūkos, un tās ir jākvalificē kā atsevišķa ražojumu saimi bez 1. tipa priekšgala cipariekārtas.

| 4.2.2. | Testēšanai izvēlas katra reprezentatīvā modeļa vienu vienību. |
| --- | --- |

4.2.2.

Testēšanai izvēlas katra reprezentatīvā modeļa vienu vienību.

4.3.   Atbilstība starptautiskajā tirgū

Ražojumu atbilstību testē katrā attiecīgā pievadītā sprieguma/frekvences kombinācijā katram tirgum, kurā tos tirgos un reklamēs kā ENERGY STAR ražojumus.

5.   Lietotāja saskarne

Ražotājus mudina izstrādāt ražojumus saskaņā ar lietotāja saskarnes standartu IEEE 1621: Lietotāju saskarnes elementu standarts to elektronisko ierīču energopatēriņa vadībai, kuras izmanto biroju/patērētāju vidē. Sīkāku informāciju skatīt tīmekļa vietnē http://eetd.LBL.gov/Controls.

6.   Spēkā stāšanās diena

Spēkā stāšanās diena: ENERGY STAR attēlveidošanas ierīču specifikācijas 2.0. versija stājas spēkā 2014. gada 1. janvārī. Lai ražojuma modelis saņemtu ENERGY STAR marķējumu, tam jāatbilst ENERGY STAR specifikācijai, kas ir spēkā modeļa ražošanas dienā. Ražošanas diena attiecas uz katru vienību, un tā ir diena, kad vienību uzskata par pilnīgi nokomplektētu.

| 6.1. | Specifikācijas turpmākā pārskatīšana: VAA un Eiropas Komisijai ir tiesības grozīt šo specifikāciju, ja tehnoloģiju un/vai tirgus pārmaiņu ietekmē mazināsies tās lietderība attiecībā uz patērētājiem, ražošanas nozari vai vidi. Saskaņā ar pašreizējo stratēģiju specifikāciju pārskatīs, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Gadījumā, ja specifikāciju pārskata, lūdzam ņemt vērā, ka ENERGY STAR netiek automātiski piešķirts uz visu modeļa ražošanas laiku. |
| --- | --- |

6.1.

Specifikācijas turpmākā pārskatīšana: VAA un Eiropas Komisijai ir tiesības grozīt šo specifikāciju, ja tehnoloģiju un/vai tirgus pārmaiņu ietekmē mazināsies tās lietderība attiecībā uz patērētājiem, ražošanas nozari vai vidi. Saskaņā ar pašreizējo stratēģiju specifikāciju pārskatīs, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. Gadījumā, ja specifikāciju pārskata, lūdzam ņemt vērā, ka ENERGY STAR netiek automātiski piešķirts uz visu modeļa ražošanas laiku.

| 6.2. | Aspekti, kas pārskatīšanā jāņem vērā:






  a) | pārmaiņas testa metodē: VAA, DOE un Eiropas Komisija arī turpmāk uzraudzīs starpniekošanas funkcijas ieviešanu attēlveidošanas ierīces aparatūrā un apsvērs testa metodes izstrādi, lai noteiktu starpniekservera tīklu (piemēram, vienu atbilstību ECMA-393 ProxZzzy miega režīmā esošiem resursdatoriem). Turklāt VAA, DOE un Eiropas Komisija izvērtēs iespēju izmērīt un informēt par ražojuma darbības ātrumu piegādes konfigurācijā, atkopšanas laiku no miega vai izslēgta režīma OM ražojumiem, un kopēju tīkla pasākumu iniciētu atmošanos no miega režīma; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Aspekti, kas pārskatīšanā jāņem vērā:

a)

pārmaiņas testa metodē: VAA, DOE un Eiropas Komisija arī turpmāk uzraudzīs starpniekošanas funkcijas ieviešanu attēlveidošanas ierīces aparatūrā un apsvērs testa metodes izstrādi, lai noteiktu starpniekservera tīklu (piemēram, vienu atbilstību ECMA-393 ProxZzzy miega režīmā esošiem resursdatoriem). Turklāt VAA, DOE un Eiropas Komisija izvērtēs iespēju izmērīt un informēt par ražojuma darbības ātrumu piegādes konfigurācijā, atkopšanas laiku no miega vai izslēgta režīma OM ražojumiem, un kopēju tīkla pasākumu iniciētu atmošanos no miega režīma;

| b) | TEC prasības, kas izteiktas kilovatstundās gadā: VAA un Eiropas Komisija TEC tabulas ir papildinājusi ar kolonnām, kurās ir norādītas minētās prasības kilovatstundās vienā gadā papildus šobrīd izmantotajām vērtībām kilovatstundās vienā nedēļā. Lai gan šī informācija ir tikai informatīva, VAA un Eiropas Komisija apdomās, vai turpmākā specifikācijas versijā TEC vērtības nevajadzētu norādīt tieši šādi, tādējādi risinot jautājumu par ziņošanas precizitāti un dažādu ENERGY STAR ražojumu salīdzināšanu (ko parasti norāda – kilovatstundas/gadā); |
| --- | --- |

b)

TEC prasības, kas izteiktas kilovatstundās gadā: VAA un Eiropas Komisija TEC tabulas ir papildinājusi ar kolonnām, kurās ir norādītas minētās prasības kilovatstundās vienā gadā papildus šobrīd izmantotajām vērtībām kilovatstundās vienā nedēļā. Lai gan šī informācija ir tikai informatīva, VAA un Eiropas Komisija apdomās, vai turpmākā specifikācijas versijā TEC vērtības nevajadzētu norādīt tieši šādi, tādējādi risinot jautājumu par ziņošanas precizitāti un dažādu ENERGY STAR ražojumu salīdzināšanu (ko parasti norāda – kilovatstundas/gadā);

| c) | ierīce, kas paredzēta drukāšanai un skenēšanai, izmantojot drukas materiālu, kurš nav papīrs: VAA un Eiropas Komisija bieži saņem jautājumus par tādu ražojumu kvalificēšanu, kuri drukā vai skenē materiālu, kas nav papīrs (piemēram, audumu, mikrofilmu u. c.), un saņem informāciju par šādu ražojumu enerģijas patēriņu. Ar šo informāciju turpmākajā specifikācijas versijā varētu izstrādāt prasības šādiem ražojumiem; |
| --- | --- |

c)

ierīce, kas paredzēta drukāšanai un skenēšanai, izmantojot drukas materiālu, kurš nav papīrs: VAA un Eiropas Komisija bieži saņem jautājumus par tādu ražojumu kvalificēšanu, kuri drukā vai skenē materiālu, kas nav papīrs (piemēram, audumu, mikrofilmu u. c.), un saņem informāciju par šādu ražojumu enerģijas patēriņu. Ar šo informāciju turpmākajā specifikācijas versijā varētu izstrādāt prasības šādiem ražojumiem;

| d) | ražojumi profesionālām vajadzībām (ātrdarbīgi TEC ražojumi, kas drukāšanai izmanto smagāku, lielāku papīru): VAA un Eiropas Komisija zina, ka atsevišķiem ātrdarbīgiem TEC ražojumiem ir papildu prasības lielāku un smagāku papīru apstrādei. VAA un Eiropas Komisija izvērtēs iespēju nākamajā specifikācijas versijā šāda veida ierīces iedalīt atsevišķā kategorijā; |
| --- | --- |

d)

ražojumi profesionālām vajadzībām (ātrdarbīgi TEC ražojumi, kas drukāšanai izmanto smagāku, lielāku papīru): VAA un Eiropas Komisija zina, ka atsevišķiem ātrdarbīgiem TEC ražojumiem ir papildu prasības lielāku un smagāku papīru apstrādei. VAA un Eiropas Komisija izvērtēs iespēju nākamajā specifikācijas versijā šāda veida ierīces iedalīt atsevišķā kategorijā;

| e) | atdalītas prasības TEC kategorijām: attēlveidošanas ierīču specifikācijas 1. un 2. versijā VAA un Eiropas Komisija pieņēma, ka ražojumiem, kuros izmanto vairākas krāsas, būtu lielāka TEC vērtība nekā ražojumiem, kuros izmanto tikai vienu krāsu, jo daudzkrāsu ražojumi ir sarežģītāki, turklāt vairāku funkciju pildīšanai ir nepieciešama lielāka TEC vērtība nekā vienas funkcijas pildīšanai. TEC prasības tika strukturētas tā, lai atspoguļotu šīs attiecības. Tomēr VAA un Eiropas Komisija nesen uzzināja, ka krāsu daudzfunkciju ierīcē – primārajā ražojumā – var paredzēt enerģijas ietaupījuma funkcijas, kas samazina šīs ierīces enerģijas patēriņu, padarot to mazāku nekā enerģijas patēriņš ierīcēm, kurās izmanto vienu krāsu un kuras nav daudzfunkciju ierīces. Tāpēc VAA un Eiropas Komisija izvērtēs iespēju turpmāk atdalīt TEC prasības, lai atzītu augstāko veiktspēju visās TEC kategorijās; |
| --- | --- |

e)

atdalītas prasības TEC kategorijām: attēlveidošanas ierīču specifikācijas 1. un 2. versijā VAA un Eiropas Komisija pieņēma, ka ražojumiem, kuros izmanto vairākas krāsas, būtu lielāka TEC vērtība nekā ražojumiem, kuros izmanto tikai vienu krāsu, jo daudzkrāsu ražojumi ir sarežģītāki, turklāt vairāku funkciju pildīšanai ir nepieciešama lielāka TEC vērtība nekā vienas funkcijas pildīšanai. TEC prasības tika strukturētas tā, lai atspoguļotu šīs attiecības. Tomēr VAA un Eiropas Komisija nesen uzzināja, ka krāsu daudzfunkciju ierīcē – primārajā ražojumā – var paredzēt enerģijas ietaupījuma funkcijas, kas samazina šīs ierīces enerģijas patēriņu, padarot to mazāku nekā enerģijas patēriņš ierīcēm, kurās izmanto vienu krāsu un kuras nav daudzfunkciju ierīces. Tāpēc VAA un Eiropas Komisija izvērtēs iespēju turpmāk atdalīt TEC prasības, lai atzītu augstāko veiktspēju visās TEC kategorijās;

| f) | darbības jomas pārvērtēšana: VAA un Eiropas Komisija var pārvērtēt pašreizējo attēlveidošanas ierīču tirgu, lai noteiktu, vai pašreizējā iekļauto ražojumu darbības joma joprojām ir atbilstīga un vai ENERGY STAR marķējums joprojām nodrošina tirgus diferenciāciju visām darbības jomā iekļautajām ražojumu klasēm; |
| --- | --- |

f)

darbības jomas pārvērtēšana: VAA un Eiropas Komisija var pārvērtēt pašreizējo attēlveidošanas ierīču tirgu, lai noteiktu, vai pašreizējā iekļauto ražojumu darbības joma joprojām ir atbilstīga un vai ENERGY STAR marķējums joprojām nodrošina tirgus diferenciāciju visām darbības jomā iekļautajām ražojumu klasēm;

| g) | prasību paplašināšana abpusējai drukai: VAA un Eiropas Komisija var no jauna izvērtēt prasību par abpusēju druku kā bāzes ražojuma neatņemamu daļu un apsvērt, kā padarīt neobligātās prasības stingrākas. Mainot prasības ar mērķi iegūt lielāku to ražojumu tvērumu, kuros novilkumu izgatavošanas bāzes mehānismiem ir abpusējās drukas iespēja, varētu samazināt papīra patēriņu. |
| --- | --- |

g)

prasību paplašināšana abpusējai drukai: VAA un Eiropas Komisija var no jauna izvērtēt prasību par abpusēju druku kā bāzes ražojuma neatņemamu daļu un apsvērt, kā padarīt neobligātās prasības stingrākas. Mainot prasības ar mērķi iegūt lielāku to ražojumu tvērumu, kuros novilkumu izgatavošanas bāzes mehānismiem ir abpusējās drukas iespēja, varētu samazināt papīra patēriņu.

D papildinājums

Testēšanas metode attēlveidošanas ierīces enerģijas patēriņa noteikšanai

1.   Pārskats

Šo testēšanas metodi izmanto, lai noteiktu ražojuma atbilstību prasībām, kas izklāstītas ENERGY STAR atbilstības kritērijos attēlveidošanas ierīcēm.

2.   Piemērojamība

ENERGY STAR testēšanas prasības ir atkarīgas no izvērtējamo ražojumu komplektācijas. Lai noteiktu katras šā dokumenta iedaļas piemērojamību, izmanto 11. tabulu.

11.   tabula

Testa procedūras piemērojamība

| Ražojuma tips | Drukas materiāla formāts | Novilkumu izgatavošanas tehnoloģija | ENERGY STAR novērtēšanas metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopētājs | Standarta | Tiešā termiskā, ar krāsas sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | Tipiskais energopatēriņš (TEC) |
| Liels | Tiešā termiskā, ar krāsas sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | Darba režīms (OM) |
| Digitālais pavairotājs | Standarta | Ar trafaretu | TEC |
| Faksa aparāts | Standarta | Tiešā termiskā, ar krāsas sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | TEC |
| Ar tintes strūklu | OM |
| Frankēšanas aparāts | Visi | Tiešā termiskā, elektrofotogrāfija, ar tintes strūklu, ar termisko pārnesi | OM |
| Daudzfunkciju ierīce | Standarta | Ar augstas veiktspējas tintes strūklu, tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | TEC |
| Ar tintes strūklu, sitienu jeb kontakttehnoloģija | OM |
| Liela | Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar tintes strūklu, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | OM |
| Printeris | Standarta | Ar augstas veiktspējas tintes strūklu, tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | TEC |
| Ar tintes strūklu, sitienu jeb kontakttehnoloģija | OM |
| Liels vai mazs | Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, sitienu jeb kontakttehnoloģija, ar tintes strūklu, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi | OM |
| Mazs | Augstas veiktspējas tintes strūklas tehnoloģija | TEC |
| Skeneris | Visi | Nepiemēro | OM |

Ražojuma tips

Drukas materiāla formāts

Novilkumu izgatavošanas tehnoloģija

ENERGY STAR novērtēšanas metode

Kopētājs

Standarta

Tiešā termiskā, ar krāsas sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

Tipiskais energopatēriņš (TEC)

Liels

Tiešā termiskā, ar krāsas sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

Darba režīms (OM)

Digitālais pavairotājs

Standarta

Ar trafaretu

TEC

Faksa aparāts

Standarta

Tiešā termiskā, ar krāsas sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

TEC

Ar tintes strūklu

OM

Frankēšanas aparāts

Visi

Tiešā termiskā, elektrofotogrāfija, ar tintes strūklu, ar termisko pārnesi

OM

Daudzfunkciju ierīce

Standarta

Ar augstas veiktspējas tintes strūklu, tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

TEC

Ar tintes strūklu, sitienu jeb kontakttehnoloģija

OM

Liela

Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar tintes strūklu, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

OM

Printeris

Standarta

Ar augstas veiktspējas tintes strūklu, tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

TEC

Ar tintes strūklu, sitienu jeb kontakttehnoloģija

OM

Liels vai mazs

Tiešā termiskā, ar sublimāciju, elektrofotogrāfija, sitienu jeb kontakttehnoloģija, ar tintes strūklu, ar cieto tinti, ar termisko pārnesi

OM

Mazs

Augstas veiktspējas tintes strūklas tehnoloģija

TEC

Skeneris

Visi

Nepiemēro

OM

3.   Definīcijas

Ja nav norādīts citādi, visi šajā dokumentā lietotie termini atbilst definīcijām, kas sniegtas ENERGY STAR atbilstības kritērijos attēlveidošanas ierīcēm.

4.   Testa iekārtas uzstādīšana

Vispārīgas prasības testa iekārtas uzstādīšanai

| 4.1. | Testa iekārtas uzstādīšana un instrumenti: testa iekārtas uzstādīšana un instrumenti visiem šīs procedūras posmiem atbilst Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) standartam 62301, 2.0. izd. “Sadzīves elektroiekārtas – gaidstāves režīma energopatēriņa mērīšana”, 4. iedaļa, “Vispārīgi nosacījumi mērīšanai”. Ja tiek konstatētas pretrunas prasībās, par galveno uzskata ENERGY STAR testēšanas metodi. |
| --- | --- |

4.1.

Testa iekārtas uzstādīšana un instrumenti: testa iekārtas uzstādīšana un instrumenti visiem šīs procedūras posmiem atbilst Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) standartam 62301, 2.0. izd. “Sadzīves elektroiekārtas – gaidstāves režīma energopatēriņa mērīšana”, 4. iedaļa, “Vispārīgi nosacījumi mērīšanai”. Ja tiek konstatētas pretrunas prasībās, par galveno uzskata ENERGY STAR testēšanas metodi.

| 4.2. | Ieejas maiņstrāva: ražojumam, kuru paredzēts pieslēgt maiņstrāvai, galveno barošanas avotu pievieno sprieguma avotam, kas atbilst paredzētajam tirgum, kā noteikts 12. vai 13. tabulā:






  a) | ražojumus, kurus piegādā ar ārēju barošanas avotu (EPS), vispirms pievieno šim ārējam avotam un tad sprieguma avotam, kas norādīts 12. vai 13. tabulā; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ieejas maiņstrāva: ražojumam, kuru paredzēts pieslēgt maiņstrāvai, galveno barošanas avotu pievieno sprieguma avotam, kas atbilst paredzētajam tirgum, kā noteikts 12. vai 13. tabulā:

a)

ražojumus, kurus piegādā ar ārēju barošanas avotu (EPS), vispirms pievieno šim ārējam avotam un tad sprieguma avotam, kas norādīts 12. vai 13. tabulā;

| b) | ja norāda, ka konkrētā tirgū ražojums darbojas sprieguma/frekvences kombinācijā, kas atšķiras no sprieguma/frekvences kombinācijas attiecīgajā tirgū (piemēram, Ziemeļamerikā – 230 volti (V), 60 herci (Hz)), vienību testē tādā sprieguma/frekvences kombinācijā, kādu norādījis ražotājs. Norāda izmantoto spriegumu/frekvenci.

  12.   tabula


  Ieejas jaudas prasības ražojumiem, kuriem uz identifikācijas plāksnītes norādīts, ka nominālā jauda nav lielāka par 1 500 W











  Tirgus | Spriegums | Sprieguma pielaide | Maksimālais kopējais strāvas harmoniku kropļojums | Frekvence | Frekvences pielaide |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziemeļamerika, Taivāna | 115 V maiņstrāva | +/– 1,0 % | 2,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Eiropa, Austrālija, Jaunzēlande | 230 V maiņstrāva | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japāna | 100 V maiņstrāva | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

b)

ja norāda, ka konkrētā tirgū ražojums darbojas sprieguma/frekvences kombinācijā, kas atšķiras no sprieguma/frekvences kombinācijas attiecīgajā tirgū (piemēram, Ziemeļamerikā – 230 volti (V), 60 herci (Hz)), vienību testē tādā sprieguma/frekvences kombinācijā, kādu norādījis ražotājs. Norāda izmantoto spriegumu/frekvenci.

12.   tabula

Ieejas jaudas prasības ražojumiem, kuriem uz identifikācijas plāksnītes norādīts, ka nominālā jauda nav lielāka par 1 500 W

Tirgus

Spriegums

Sprieguma pielaide

Maksimālais kopējais strāvas harmoniku kropļojums

Frekvence

Frekvences pielaide

Ziemeļamerika, Taivāna

115 V maiņstrāva

+/– 1,0 %

2,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Eiropa, Austrālija, Jaunzēlande

230 V maiņstrāva

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japāna

100 V maiņstrāva

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

13.   tabula

Ieejas jaudas prasības ražojumiem, kuriem uz identifikācijas plāksnītes norādīts, ka nominālā jauda pārsniedz 1 500 W

| Tirgus | Spriegums | Sprieguma pielaide | Maksimālais kopējais strāvas harmoniku kropļojums | Frekvence | Frekvences pielaide |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziemeļamerika, Taivāna | 115 V maiņstrāva | +/– 4,0 % | 5,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Eiropa, Austrālija, Jaunzēlande | 230 V maiņstrāva | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japāna | 100 V maiņstrāva | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

Tirgus

Spriegums

Sprieguma pielaide

Maksimālais kopējais strāvas harmoniku kropļojums

Frekvence

Frekvences pielaide

Ziemeļamerika, Taivāna

115 V maiņstrāva

+/– 4,0 %

5,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Eiropa, Austrālija, Jaunzēlande

230 V maiņstrāva

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japāna

100 V maiņstrāva

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

| 4.3. | Zema sprieguma ieejas līdzstrāva:






  a) | enerģiju no zema sprieguma līdzstrāvas avota (piemēram, no tīkla vai datu savienojuma) ražojumam var pievadīt tikai tad, ja līdzstrāvas avots ir vienīgais ražojumam pieņemamais barošanas avots (piemēram, maiņstrāvas kontaktdakša vai ārējs barošanas avots nav pieejams); |
| --- | --- | --- |

4.3.

Zema sprieguma ieejas līdzstrāva:

a)

enerģiju no zema sprieguma līdzstrāvas avota (piemēram, no tīkla vai datu savienojuma) ražojumam var pievadīt tikai tad, ja līdzstrāvas avots ir vienīgais ražojumam pieņemamais barošanas avots (piemēram, maiņstrāvas kontaktdakša vai ārējs barošanas avots nav pieejams);

| b) | ražojumu, kuram enerģiju pievada no zema sprieguma līdzstrāvas, testēšanas nolūkos konfigurē ar līdzstrāvas jaudas maiņstrāvas avotu (piemēram, ar maiņstrāvu darbināms universālās seriālās kopnes (USB) centrmezgls):
  testēšanai izmantoto līdzstrāvas jaudas maiņstrāvas avotu reģistrē un par to informē attiecībā uz visiem testiem; |
| --- | --- |

b)

ražojumu, kuram enerģiju pievada no zema sprieguma līdzstrāvas, testēšanas nolūkos konfigurē ar līdzstrāvas jaudas maiņstrāvas avotu (piemēram, ar maiņstrāvu darbināms universālās seriālās kopnes (USB) centrmezgls):

testēšanai izmantoto līdzstrāvas jaudas maiņstrāvas avotu reģistrē un par to informē attiecībā uz visiem testiem;

| c) | testējamās iekārtas (UUT) jaudā iekļauj turpmāk minēto, kā izmērīts atbilstoši šīs metodes 5. iedaļai:






  1) | zema sprieguma līdzstrāvas avota maiņstrāvas enerģijas patēriņu ar testējamo iekārtu kā slodzi (PL); kā arī |
| --- | --- | --- |

c)

testējamās iekārtas (UUT) jaudā iekļauj turpmāk minēto, kā izmērīts atbilstoši šīs metodes 5. iedaļai:

1)

zema sprieguma līdzstrāvas avota maiņstrāvas enerģijas patēriņu ar testējamo iekārtu kā slodzi (PL); kā arī

| 2) | zema sprieguma līdzstrāvas avota maiņstrāvas enerģijas patēriņu bez slodzes (PS). |
| --- | --- |

2)

zema sprieguma līdzstrāvas avota maiņstrāvas enerģijas patēriņu bez slodzes (PS).

| 4.4. | Vides temperatūra: vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.4.

Vides temperatūra: vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C.

| 4.5. | Relatīvais mitrums: relatīvais mitrums ir no 10 % līdz 80 %. |
| --- | --- |

4.5.

Relatīvais mitrums: relatīvais mitrums ir no 10 % līdz 80 %.

| 4.6. | Jaudas mērierīce: jaudas mērierīcei ir šādas raksturīgās iezīmes:






  a) | minimālā frekvenču raksturlīkne: 3,0 kHz; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Jaudas mērierīce: jaudas mērierīcei ir šādas raksturīgās iezīmes:

a)

minimālā frekvenču raksturlīkne: 3,0 kHz;

| b) | minimālā izšķirtspēja:






  1) | 0,01 W par mērījumu vērtībām, kas nepārsniedz 10 W; |
| --- | --- | --- |

b)

minimālā izšķirtspēja:

1)

0,01 W par mērījumu vērtībām, kas nepārsniedz 10 W;

| 2) | 0,1 W par mērījumu vērtībām no 10 W līdz 100 W; |
| --- | --- |

2)

0,1 W par mērījumu vērtībām no 10 W līdz 100 W;

| 3) | 1 W par mērījumu vērtībām no 100 W līdz 1,5 kW; kā arī |
| --- | --- |

3)

1 W par mērījumu vērtībām no 100 W līdz 1,5 kW; kā arī

| 4) | 10 W par mērījumu vērtībām, kas pārsniedz 1,5 kW; |
| --- | --- |

4)

10 W par mērījumu vērtībām, kas pārsniedz 1,5 kW;

| 5) | patērētās enerģijas mērījumu jutībai vajadzētu atbilst šīm vērtībām, kad tie ir pārveidoti vidējā jaudā. Uzkrātās enerģijas mērījumiem kritērijs nepieciešamās precizitātes noteikšanai ir maksimālā jaudas vērtība mērīšanas perioda laikā, bet ne vidējā vērtība, jo mērīšanas aprīkojumu un tā iestatīšanu nosaka tieši maksimālā vērtība. |
| --- | --- |

5)

patērētās enerģijas mērījumu jutībai vajadzētu atbilst šīm vērtībām, kad tie ir pārveidoti vidējā jaudā. Uzkrātās enerģijas mērījumiem kritērijs nepieciešamās precizitātes noteikšanai ir maksimālā jaudas vērtība mērīšanas perioda laikā, bet ne vidējā vērtība, jo mērīšanas aprīkojumu un tā iestatīšanu nosaka tieši maksimālā vērtība.

| 4.7. | Mērījumu nenoteiktība (18):






  a) | mērījumam, kura vērtība nav mazāka par 0,5 W, nenoteiktība 95 % ticamības līmenī ir 2 % vai labāka; |
| --- | --- | --- |

4.7.

Mērījumu nenoteiktība (18):

a)

mērījumam, kura vērtība nav mazāka par 0,5 W, nenoteiktība 95 % ticamības līmenī ir 2 % vai labāka;

| b) | mērījumam, kura vērtība nepārsniedz 0,5 W, nenoteiktība 95 % ticamības līmenī ir 0,02 W vai labāka. |
| --- | --- |

b)

mērījumam, kura vērtība nepārsniedz 0,5 W, nenoteiktība 95 % ticamības līmenī ir 0,02 W vai labāka.

| 4.8. | Laika mērījums: laika mērījumu var veikt ar standarta hronometru vai citu laika mērīšanas ierīci, kurai ir vismaz 1 sekundes izšķirtspēja. |
| --- | --- |

4.8.

Laika mērījums: laika mērījumu var veikt ar standarta hronometru vai citu laika mērīšanas ierīci, kurai ir vismaz 1 sekundes izšķirtspēja.

| 4.9. | Papīra specifikācijas:






  a) | standarta formātam paredzētos ražojumus testē atbilstoši 14. tabulai; |
| --- | --- | --- |

4.9.

Papīra specifikācijas:

a)

standarta formātam paredzētos ražojumus testē atbilstoši 14. tabulai;

| b) | lielam un mazam formātam, kā arī vienlaidu drukas materiālam paredzētos ražojumus testē, izmantojot jebkuru atbilstošu papīra izmēru.

  14.   tabula


  Prasības attiecībā uz papīra izmēru un blīvumu








  Tirgus | Papīra izmērs | Papīra blīvums
  (g/m2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ziemeļamerika/Taivāna | 8,5′′ × 11′′ | 75 |
| Eiropa/Austrālija/Jaunzēlande | A4 | 80 |
| Japāna | A4 | 64 |

b)

lielam un mazam formātam, kā arī vienlaidu drukas materiālam paredzētos ražojumus testē, izmantojot jebkuru atbilstošu papīra izmēru.

14.   tabula

Prasības attiecībā uz papīra izmēru un blīvumu

Tirgus

Papīra izmērs

Papīra blīvums

(g/m2)

Ziemeļamerika/Taivāna

8,5′′ × 11′′

75

Eiropa/Austrālija/Jaunzēlande

A4

80

Japāna

A4

64

5.   Zema sprieguma līdzstrāvas avota mērījums visiem ražojumiem

| 5.1. | Līdzstrāvas avotu pievieno jaudas mērierīcei un attiecīgajam maiņstrāvas avotam, kā norādīts 12. tabulā. |
| --- | --- |

5.1.

Līdzstrāvas avotu pievieno jaudas mērierīcei un attiecīgajam maiņstrāvas avotam, kā norādīts 12. tabulā.

| 5.2. | Pārbauda, vai līdzstrāvas avots nav noslogots. |
| --- | --- |

5.2.

Pārbauda, vai līdzstrāvas avots nav noslogots.

| 5.3. | Līdzstrāvas avotam ļauj nostabilizēties vismaz 30 minūtes. |
| --- | --- |

5.3.

Līdzstrāvas avotam ļauj nostabilizēties vismaz 30 minūtes.

| 5.4. | Izmēra un reģistrē nenoslogotā līdzstrāvas avota enerģijas patēriņu (PS) atbilstoši IEC 62301 1.0. izd. |
| --- | --- |

5.4.

Izmēra un reģistrē nenoslogotā līdzstrāvas avota enerģijas patēriņu (PS) atbilstoši IEC 62301 1.0. izd.

6.   Visu ražojumu testējamās iekārtas konfigurācija pirms testa veikšanas

6.1.   Vispārēja konfigurācija

| 6.1.1. | Ražojuma darbības ātrums aprēķināšanas un ziņošanas vajadzībām: aprēķināšanas un ziņošanas vajadzībām izmanto ražotāja norādīto lielāko ražojuma darbības ātrumu katram turpmāk minētajam kritērijam; tas izteikts kā attēlu skaits minūtē (ipm) un noapaļots līdz tuvākajam veselajam skaitlim:






  a) | kopumā ražojumiem, kas paredzēti standarta izmēru drukas materiāliem, darbības ātrums 1 (ipm) atbilst ātrumam, ar kādu tiek veikta formāta A4 vai 8,5′′ × 11′′ lapas vienas puses drukāšana/kopēšana/skenēšana vienā minūtē:
  darbojoties abpusējas drukas režīmā, darbības ātrums 2 (ipm) atbilst ātrumam, ar kādu tiek veikta formāta A4 vai 8,5′′ × 11′′ lapas vienas puses drukāšana/kopēšana/skenēšana vienā minūtē; |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Ražojuma darbības ātrums aprēķināšanas un ziņošanas vajadzībām: aprēķināšanas un ziņošanas vajadzībām izmanto ražotāja norādīto lielāko ražojuma darbības ātrumu katram turpmāk minētajam kritērijam; tas izteikts kā attēlu skaits minūtē (ipm) un noapaļots līdz tuvākajam veselajam skaitlim:

a)

kopumā ražojumiem, kas paredzēti standarta izmēru drukas materiāliem, darbības ātrums 1 (ipm) atbilst ātrumam, ar kādu tiek veikta formāta A4 vai 8,5′′ × 11′′ lapas vienas puses drukāšana/kopēšana/skenēšana vienā minūtē:

darbojoties abpusējas drukas režīmā, darbības ātrums 2 (ipm) atbilst ātrumam, ar kādu tiek veikta formāta A4 vai 8,5′′ × 11′′ lapas vienas puses drukāšana/kopēšana/skenēšana vienā minūtē;

| b) | visiem ražojumiem to darbības ātruma pamatā ir:






  1) | ražotāja norādītais drukas ātrums, ja vien ražojums nav tāds, ar kuru nevar drukāt; |
| --- | --- | --- |

b)

visiem ražojumiem to darbības ātruma pamatā ir:

1)

ražotāja norādītais drukas ātrums, ja vien ražojums nav tāds, ar kuru nevar drukāt;

| 2) | ražotāja norādītais kopēšanas ātrums, ja vien ražojums nav tāds, ar kuru nevar kopēt; |
| --- | --- |

2)

ražotāja norādītais kopēšanas ātrums, ja vien ražojums nav tāds, ar kuru nevar kopēt;

| 3) | ražotāja norādītais skenēšanas ātrums; |
| --- | --- |

3)

ražotāja norādītais skenēšanas ātrums;

| 4) | ja ražotājs ražojumu vēlas kvalificēt konkrētam tirgum un tam izmanto testa rezultātus, kas attiecīgo ražojumu kvalificē citam tirgum, kurā izmanto cita izmēra papīru (piemēram, A4 pret 8,5′′ × 11′′), un ja, veidojot attēlus uz dažādiem papīra izmēriem, maksimālais ražojumam paziņotais darbības ātrums atbilstoši 15. tabulai atšķiras, tad izmanto lielāko darbības ātrumu.

  15.   tabula


  Darbības ātruma aprēķināšana ražojumiem, kas paredzēti standarta, maza un liela formāta apstrādei, izņemot frankēšanas aparātiem








  Drukas materiāla formāts | Drukas materiāla izmērs | Ražojuma darbības ātrums s

  (ipm)

  kur:


  sP ir maksimālais norādītais vienkrāsas ražojuma darbības ātrums, kas izteikts attēlos minūtē, apstrādājot norādīto drukas materiālu;


  w ir drukas materiāla platums, izteikts metros (m),

  l ir drukas materiāla garums, izteikts metros (m), |
| --- | --- | --- | --- |
| Standarta | 8,5′′ × 11′′ | sP |
| A4 | sP |
| Mazs | 4′′ × 6′′ | 0,25 × sP |
| A6 | 0,25 × sP |
| Mazāks nekā A6 vai 4′′ × 6′′ | 16 × w × l × sP |
| Liels | A2 | 4 × sP |
| A0 | 16 × sP |

4)

ja ražotājs ražojumu vēlas kvalificēt konkrētam tirgum un tam izmanto testa rezultātus, kas attiecīgo ražojumu kvalificē citam tirgum, kurā izmanto cita izmēra papīru (piemēram, A4 pret 8,5′′ × 11′′), un ja, veidojot attēlus uz dažādiem papīra izmēriem, maksimālais ražojumam paziņotais darbības ātrums atbilstoši 15. tabulai atšķiras, tad izmanto lielāko darbības ātrumu.

15.   tabula

Darbības ātruma aprēķināšana ražojumiem, kas paredzēti standarta, maza un liela formāta apstrādei, izņemot frankēšanas aparātiem

Drukas materiāla formāts

Drukas materiāla izmērs

Ražojuma darbības ātrums s

(ipm)

kur:

sP ir maksimālais norādītais vienkrāsas ražojuma darbības ātrums, kas izteikts attēlos minūtē, apstrādājot norādīto drukas materiālu;

w ir drukas materiāla platums, izteikts metros (m),

l ir drukas materiāla garums, izteikts metros (m),

Standarta

8,5′′ × 11′′

sP

A4

sP

Mazs

4′′ × 6′′

0,25 × sP

A6

0,25 × sP

Mazāks nekā A6 vai 4′′ × 6′′

16 × w × l × sP

Liels

A2

4 × sP

A0

16 × sP

| c) | vienlaidu drukas formāta ražojumiem darbības ātrumu aprēķina atbilstoši 8. vienādojumam.

  8. vienādojums. Ražojuma darbības ātruma aprēķināšana

  kur:






  — | s ir ražojuma darbības ātrums, izteikts ipm, |
| --- | --- | --- |

c)

vienlaidu drukas formāta ražojumiem darbības ātrumu aprēķina atbilstoši 8. vienādojumam.

8. vienādojums. Ražojuma darbības ātruma aprēķināšana

kur:

—

s ir ražojuma darbības ātrums, izteikts ipm,

| — | w ir drukas materiāla platums, izteikts metros (m), |
| --- | --- |

—

w ir drukas materiāla platums, izteikts metros (m),

| — | sL ir maksimālais norādītais vienkrāsas ražojuma darbības ātrums, izteikts metros minūtē; |
| --- | --- |

—

sL ir maksimālais norādītais vienkrāsas ražojuma darbības ātrums, izteikts metros minūtē;

| d) | frankēšanas aparātu darbības ātrumu izsaka pasta sūtījumos minūtē (mppm); |
| --- | --- |

d)

frankēšanas aparātu darbības ātrumu izsaka pasta sūtījumos minūtē (mppm);

| e) | ražojuma ātrums, ko izmanto visiem aprēķiniem un atbilstības noteikšanai saskaņā ar iepriekš minēto, var atšķirties no ražojuma darbības ātruma, ko izmanto testēšanai. |
| --- | --- |

e)

ražojuma ātrums, ko izmanto visiem aprēķiniem un atbilstības noteikšanai saskaņā ar iepriekš minēto, var atšķirties no ražojuma darbības ātruma, ko izmanto testēšanai.

| 6.1.2. | Krāsu: ražojumus, kas var drukāt krāsainus attēlus, testē, izgatavojot vienkrāsainus (melnus) attēlus.






  a) | Ražojumos, kuriem nav melnās tintes, izmanto jauktu melnu krāsu.
  Tīkla savienojumi. Ražojumus pievieno tīklam, ja piegādes konfigurācijā tas ir iespējams. |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Krāsu: ražojumus, kas var drukāt krāsainus attēlus, testē, izgatavojot vienkrāsainus (melnus) attēlus.

a)

Ražojumos, kuriem nav melnās tintes, izmanto jauktu melnu krāsu.

Tīkla savienojumi. Ražojumus pievieno tīklam, ja piegādes konfigurācijā tas ir iespējams.

| b) | Ražojumus testa laikā pievieno tikai vienam tīkla vai datu savienojumam.
  Testējamo iekārtu var savienot tikai ar vienu datoru; to dara tiešā veidā vai izmantojot tīklu. |
| --- | --- |

b)

Ražojumus testa laikā pievieno tikai vienam tīkla vai datu savienojumam.

Testējamo iekārtu var savienot tikai ar vienu datoru; to dara tiešā veidā vai izmantojot tīklu.

| c) | Tīkla savienojuma tips ir atkarīgs no testējamās iekārtas raksturīgajām iezīmēm, un tas ir augšējais 16. tabulā norādītais savienojums, kas ir pieejams iekārtas piegādes konfigurācijā.

  16.   tabula


  Tīkla vai datu savienojums izmantošanai testā







  Prioritārā kārtība izmantošanai testā (ja to nodrošina testējamā iekārta) | Savienojumi visiem ražojumiem |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ethernet tīkls – 1 Gb/s |
| 2 | Ethernet tīkls – 100/10 Mb/s |
| 3 | USB 3.x |
| 4 | USB 2.x |
| 5 | USB 1.x |
| 6 | RS232 |
| 7 | IEEE 1284 (19) |
| 8 | Wi-Fi |
| 9 | Cits ar vadiem – prioritārajā kārtībā no lielākā uz mazāko ātrumu |
| 10 | Cits bez vadiem – prioritārajā kārtībā no lielākā uz mazāko ātrumu |
| 11 | Ja nepiemēro nevienu no iepriekš minētajiem, testē ar jebkuru ierīces nodrošināto savienojumu (vai nevienu savienojumu) |

c)

Tīkla savienojuma tips ir atkarīgs no testējamās iekārtas raksturīgajām iezīmēm, un tas ir augšējais 16. tabulā norādītais savienojums, kas ir pieejams iekārtas piegādes konfigurācijā.

16.   tabula

Tīkla vai datu savienojums izmantošanai testā

Prioritārā kārtība izmantošanai testā (ja to nodrošina testējamā iekārta)

Savienojumi visiem ražojumiem

1

Ethernet tīkls – 1 Gb/s

2

Ethernet tīkls – 100/10 Mb/s

3

USB 3.x

4

USB 2.x

5

USB 1.x

6

RS232

7

IEEE 1284 (19)

8

Wi-Fi

9

Cits ar vadiem – prioritārajā kārtībā no lielākā uz mazāko ātrumu

10

Cits bez vadiem – prioritārajā kārtībā no lielākā uz mazāko ātrumu

11

Ja nepiemēro nevienu no iepriekš minētajiem, testē ar jebkuru ierīces nodrošināto savienojumu (vai nevienu savienojumu)

| d) | Saskaņā ar 6.1.2. iedaļas c) apakšpunktā minēto ražojumus, kas ir savienoti ar Ethernet tīklu un spēj atbalstīt Energy Efficient Ethernet tīklu (IEEE standarts 802.3az) (20), pievieno tīkla pārslēgam vai maršrutētājam, kurš arī testa laikā atbalsta Energy Efficient Ethernet tīklu. |
| --- | --- |

d)

Saskaņā ar 6.1.2. iedaļas c) apakšpunktā minēto ražojumus, kas ir savienoti ar Ethernet tīklu un spēj atbalstīt Energy Efficient Ethernet tīklu (IEEE standarts 802.3az) (20), pievieno tīkla pārslēgam vai maršrutētājam, kurš arī testa laikā atbalsta Energy Efficient Ethernet tīklu.

| e) | Visos gadījumos sniedz informāciju par testā izmantotā savienojuma tipu.
  Apkopes/uzturēšanas režīmi: testa laikā testējamā iekārta neatrodas ne apkopes/uzturēšanas režīmā, ne krāsu kalibrēšanas režīmā. |
| --- | --- |

e)

Visos gadījumos sniedz informāciju par testā izmantotā savienojuma tipu.

Apkopes/uzturēšanas režīmi: testa laikā testējamā iekārta neatrodas ne apkopes/uzturēšanas režīmā, ne krāsu kalibrēšanas režīmā.

| f) | Apkopes/uzturēšanas režīmus pirms testēšanas atspējo. |
| --- | --- |

f)

Apkopes/uzturēšanas režīmus pirms testēšanas atspējo.

| g) | Ražotāji sniedz instrukcijas, kurās norāda, kā atspējot apkopes/uzturēšanas režīmu, ja šāda informācija nav iekļauta jau testējamai iekārtai pievienotajā ražojuma dokumentācijā vai nav pieejama tiešsaistē. |
| --- | --- |

g)

Ražotāji sniedz instrukcijas, kurās norāda, kā atspējot apkopes/uzturēšanas režīmu, ja šāda informācija nav iekļauta jau testējamai iekārtai pievienotajā ražojuma dokumentācijā vai nav pieejama tiešsaistē.

| h) | Ja apkopes/uzturēšanas režīmu nevar atspējot un tas parādās, veicot darbu, kas nav pirmais darbs, darba rezultātus apkopes/uzturēšanas režīmā var aizstāt ar rezultātiem no aizstājošā darba. Šajā gadījumā aizstājošo darbu iekļauj testa procedūrā nekavējoties pēc 4. darba un informē par aizstājošā darba iekļaušanu. Katra darba periods ilgst 15 minūtes. |
| --- | --- |

h)

Ja apkopes/uzturēšanas režīmu nevar atspējot un tas parādās, veicot darbu, kas nav pirmais darbs, darba rezultātus apkopes/uzturēšanas režīmā var aizstāt ar rezultātiem no aizstājošā darba. Šajā gadījumā aizstājošo darbu iekļauj testa procedūrā nekavējoties pēc 4. darba un informē par aizstājošā darba iekļaušanu. Katra darba periods ilgst 15 minūtes.

6.2.   Faksa aparātu konfigurācija

Visus faksa aparātus un daudzfunkciju ierīces ar faksa funkciju, kurus var savienot ar tālruņa līniju, testa laikā savieno ar šo tālruņa līniju, papildus 16. tabulā norādītajam tīkla savienojumam, ja testējamo iekārtu var savienot arī tīklā:

| a) | ja tālrunā līnija darba kārtībā nav pieejama, to var aizstāt ar līnijas modelēšanas iekārtu; |
| --- | --- |

a)

ja tālrunā līnija darba kārtībā nav pieejama, to var aizstāt ar līnijas modelēšanas iekārtu;

| b) | izmantojot faksa funkciju, testē tikai faksa aparātus. |
| --- | --- |

b)

izmantojot faksa funkciju, testē tikai faksa aparātus.

Faksa aparātus testē ar vienu attēlu katrā darbā.

6.3.   Digitālo pavairotāju konfigurācija

Izņemot turpmāk minētajos gadījumos, digitālos pavairotājus konfigurē un testē kā printerus, kopētājus vai daudzfunkciju ierīces atkarībā no to funkcijām piegādes konfigurācijā.

| a) | Digitālos pavairotājus testē pie maksimālā paziņotā darbības ātruma, kas turklāt ir ātrums, kurš izmantojams darba apjoma noteikšanai pārbaudes veikšanas vajadzībām, bet ne pie noklusējuma ātruma ierīces piegādes konfigurācijā, ja tas atšķiras. |
| --- | --- |

a)

Digitālos pavairotājus testē pie maksimālā paziņotā darbības ātruma, kas turklāt ir ātrums, kurš izmantojams darba apjoma noteikšanai pārbaudes veikšanas vajadzībām, bet ne pie noklusējuma ātruma ierīces piegādes konfigurācijā, ja tas atšķiras.

| b) | Digitālajiem pavairotājiem ir tikai viens oriģinālais attēls. |
| --- | --- |

b)

Digitālajiem pavairotājiem ir tikai viens oriģinālais attēls.

7.   Visu ražojumu testējamās iekārtas inicializēšana pirms testa veikšanas

Vispārēja inicializēšana

Pirms testa sākšanas testējamo iekārtu inicializē atbilstoši turpmāk minētajam:

| a) | testējamo iekārtu iestata atbilstoši instrukcijām ražotāja norādēs vai dokumentācijā:






  1) | palīgierīces, piemēram, papīra avotu, kuru piegādā ar bāzes ražojumu un kuru uzstādīs vai pievienos lietotājs, instalē atbilstoši ražojuma modelim. Papīru ievieto visos papīra avotos, kas ir paredzēti testēšanai piemērotā papīra turēšanai, un testējamā iekārta papīru saņem no noklusējuma papīra avota, izmantojot papīra avota iestatījumus piegādes konfigurācijā; |
| --- | --- | --- |

a)

testējamo iekārtu iestata atbilstoši instrukcijām ražotāja norādēs vai dokumentācijā:

1)

palīgierīces, piemēram, papīra avotu, kuru piegādā ar bāzes ražojumu un kuru uzstādīs vai pievienos lietotājs, instalē atbilstoši ražojuma modelim. Papīru ievieto visos papīra avotos, kas ir paredzēti testēšanai piemērotā papīra turēšanai, un testējamā iekārta papīru saņem no noklusējuma papīra avota, izmantojot papīra avota iestatījumus piegādes konfigurācijā;

| 2) | ja testa laikā ražojumu tiešā veidā vai caur tīklu pieslēdz datoram, tad datorā instalē jaunāko ražotāja noklusējuma draivera versiju, kas ir pieejama testēšanas laikā, izmantojot iestatījumus, kuri atbilst noklusējuma iestatījumiem piegādes konfigurācijā, ja vien testēšanas metodē nav norādīts citādi. Reģistrē testēšanai izmantoto printera draivera versiju:






  i) | ja iestatījumiem nav noklusējuma un tie šajā testēšanas metodē nav noteikti, tos iestata pēc testētāja ieskatiem un attiecīgi reģistrē; |
| --- | --- | --- |

2)

ja testa laikā ražojumu tiešā veidā vai caur tīklu pieslēdz datoram, tad datorā instalē jaunāko ražotāja noklusējuma draivera versiju, kas ir pieejama testēšanas laikā, izmantojot iestatījumus, kuri atbilst noklusējuma iestatījumiem piegādes konfigurācijā, ja vien testēšanas metodē nav norādīts citādi. Reģistrē testēšanai izmantoto printera draivera versiju:

i)

ja iestatījumiem nav noklusējuma un tie šajā testēšanas metodē nav noteikti, tos iestata pēc testētāja ieskatiem un attiecīgi reģistrē;

| ii) | ja savienošanās notiek tīklā, turklāt tīklam tiek pieslēgti vairāki datori, printera draivera iestatījumus piemēro tikai tam datoram, kurš uz testējamo iekārtu nosūta drukāšanas darbus; |
| --- | --- |

ii)

ja savienošanās notiek tīklā, turklāt tīklam tiek pieslēgti vairāki datori, printera draivera iestatījumus piemēro tikai tam datoram, kurš uz testējamo iekārtu nosūta drukāšanas darbus;

| 3) | ja ir paredzēts, ka ražojums, nepieslēgts pie galvenā barošanas avota, darbojas ar baterijām, tad, veicot jebkādus testus, baterijas izņem. Attiecībā uz testējamām iekārtām, kuras neatbalsta darbību bez bateriju paketes, testu veic ar uzstādītu(-ām) pilnīgi uzlādētu(-ām) bateriju paketi(-ēm) ar nosacījumu, ka par šo konfigurāciju ziņo testa rezultātos. Lai pārliecinātos, ka baterija ir pilnīgi uzlādēta, izpilda šādas darbības:






  i) | testējamām iekārtām ar indikatoru, kas parāda, ka baterija ir pilnīgi uzlādēta, – uzlādi turpina vēl piecas stundas pēc indikatora iedegšanās; |
| --- | --- | --- |

3)

ja ir paredzēts, ka ražojums, nepieslēgts pie galvenā barošanas avota, darbojas ar baterijām, tad, veicot jebkādus testus, baterijas izņem. Attiecībā uz testējamām iekārtām, kuras neatbalsta darbību bez bateriju paketes, testu veic ar uzstādītu(-ām) pilnīgi uzlādētu(-ām) bateriju paketi(-ēm) ar nosacījumu, ka par šo konfigurāciju ziņo testa rezultātos. Lai pārliecinātos, ka baterija ir pilnīgi uzlādēta, izpilda šādas darbības:

i)

testējamām iekārtām ar indikatoru, kas parāda, ka baterija ir pilnīgi uzlādēta, – uzlādi turpina vēl piecas stundas pēc indikatora iedegšanās;

| ii) | testējamām iekārtām bez uzlādes indikatora, bet ar ražotāja instrukcijām, kurās norādīts baterijas vai tās jaudas uzlādei nepieciešamais laiks, – uzlādi turpina vēl piecas stundas pēc ražotāja norādītā laika; |
| --- | --- |

ii)

testējamām iekārtām bez uzlādes indikatora, bet ar ražotāja instrukcijām, kurās norādīts baterijas vai tās jaudas uzlādei nepieciešamais laiks, – uzlādi turpina vēl piecas stundas pēc ražotāja norādītā laika;

| iii) | testējamām iekārtām bez uzlādes indikatora un bez instrukcijās norādīta aprēķinātā laika – uzlādi veic 24 stundas; |
| --- | --- |

iii)

testējamām iekārtām bez uzlādes indikatora un bez instrukcijās norādīta aprēķinātā laika – uzlādi veic 24 stundas;

| b) | testējamo iekārtu savieno ar barošanas avotu; |
| --- | --- |

b)

testējamo iekārtu savieno ar barošanas avotu;

| c) | testējamo iekārtu iedarbina un attiecīgi veic sākotnējo sistēmas konfigurāciju. Pārbauda, vai noklusējuma aizkaves laiki konfigurēti atbilstoši ražojuma specifikācijām un/vai ražotāja rekomendācijām:






  1) | ražojuma darbības ātrums testēšanas vajadzībām: ražojumu testē tajā ātrumā, kas pēc noklusējuma iestatīts piegādes konfigurācijā; |
| --- | --- | --- |

c)

testējamo iekārtu iedarbina un attiecīgi veic sākotnējo sistēmas konfigurāciju. Pārbauda, vai noklusējuma aizkaves laiki konfigurēti atbilstoši ražojuma specifikācijām un/vai ražotāja rekomendācijām:

1)

ražojuma darbības ātrums testēšanas vajadzībām: ražojumu testē tajā ātrumā, kas pēc noklusējuma iestatīts piegādes konfigurācijā;

| 2) | automātiskās izslēgšanās režīms TEC ražojumiem: ja printerim, digitālajam pavairotājam vai daudzfunkciju ierīcei ar drukāšanas funkcijām ir automātiskās izslēgšanās funkcija un piegādes konfigurācijā tā ir iespējota, tad pirms testēšanas to atspējo; |
| --- | --- |

2)

automātiskās izslēgšanās režīms TEC ražojumiem: ja printerim, digitālajam pavairotājam vai daudzfunkciju ierīcei ar drukāšanas funkcijām ir automātiskās izslēgšanās funkcija un piegādes konfigurācijā tā ir iespējota, tad pirms testēšanas to atspējo;

| 3) | automātiskās izslēgšanās režīms OM ražojumiem: ja ražojumam tā piegādes konfigurācijā ir paredzēts automātiskās izslēgšanās režīms, testēšanas laikā to atstāj iespējotu; |
| --- | --- |

3)

automātiskās izslēgšanās režīms OM ražojumiem: ja ražojumam tā piegādes konfigurācijā ir paredzēts automātiskās izslēgšanās režīms, testēšanas laikā to atstāj iespējotu;

| d) | mitruma novēršanas funkcijas, ko lietotājs var ieslēgt/izslēgt, uz testēšanas laiku izslēdz vai atspējo; |
| --- | --- |

d)

mitruma novēršanas funkcijas, ko lietotājs var ieslēgt/izslēgt, uz testēšanas laiku izslēdz vai atspējo;

| e) | iepriekšēja sagatavošana: testējamo iekārtu iestata izslēgtā režīmā, pēc tam uz 15 minūtēm atstāj dīkstāves režīmā:






  1) | EP-TEC ražojumu testējamo iekārtu tur izslēgtā režīmā vēl 105 minūtes, kopumā vismaz 120 minūtes (2 stundas); |
| --- | --- | --- |

e)

iepriekšēja sagatavošana: testējamo iekārtu iestata izslēgtā režīmā, pēc tam uz 15 minūtēm atstāj dīkstāves režīmā:

1)

EP-TEC ražojumu testējamo iekārtu tur izslēgtā režīmā vēl 105 minūtes, kopumā vismaz 120 minūtes (2 stundas);

| 2) | katras testējamās iekārtas iepriekšēja sagatavošana ir nepieciešama tikai pirms pirmā testa veikšanas. |
| --- | --- |

2)

katras testējamās iekārtas iepriekšēja sagatavošana ir nepieciešama tikai pirms pirmā testa veikšanas.

8.   Tipiskā enerģijas patēriņa (TEC) testa procedūra

8.1.   Darba struktūra

| 8.1.1. | Darbu skaits dienā: darbu skaits dienā (NJOBS) ir norādīts 17. tabulā.

  17.   tabula


  Darbu skaits dienā (NJOBS)







  Ražojuma darbības ātrums vienkrāsas režīmā, s

  (ipm) | Darbu skaits dienā
  (NJOBS) |
| --- | --- | --- |
| s ≤ 8 | 8 |
| 8 < s < 32 | s |
| s ≥ 32 | 32 |

8.1.1.

Darbu skaits dienā: darbu skaits dienā (NJOBS) ir norādīts 17. tabulā.

17.   tabula

Darbu skaits dienā (NJOBS)

Ražojuma darbības ātrums vienkrāsas režīmā, s

(ipm)

Darbu skaits dienā

(NJOBS)

s ≤ 8

8

8 < s < 32

s

s ≥ 32

32

| 8.1.2. | Attēlu skaits katrā darbā: attēlu skaitu aprēķina atbilstoši 9. vienādojumam, izņemot faksa aparātiem. Ērtības labad šā dokumenta beigās ievietotajā 21. tabulā norādīts iegūtais aprēķins par attēlu skaitu katrā darbā katrai veselajai ražojuma darbības ātruma vērtībai līdz 100 ipm.

  9. vienādojums. Aprēķins: attēlu skaits katrā darbā








  NIMAGES
  = | 1 | s < 4
  s ≥ 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| |

8.1.2.

Attēlu skaits katrā darbā: attēlu skaitu aprēķina atbilstoši 9. vienādojumam, izņemot faksa aparātiem. Ērtības labad šā dokumenta beigās ievietotajā 21. tabulā norādīts iegūtais aprēķins par attēlu skaitu katrā darbā katrai veselajai ražojuma darbības ātruma vērtībai līdz 100 ipm.

9. vienādojums. Aprēķins: attēlu skaits katrā darbā

NIMAGES
  =

1

s < 4

s ≥ 4

Formula

kur:

| — | NIMAGES ir attēlu skaits katrā darbā, kurš noapaļots (samazināts) līdz tuvākajam veselajam skaitlim, |
| --- | --- |

—

NIMAGES ir attēlu skaits katrā darbā, kurš noapaļots (samazināts) līdz tuvākajam veselajam skaitlim,

| — | s ir (vienkrāsas) maksimālais paziņotais darbības ātrums, kurš izteikts kā attēlu skaits vienā minūtē (ipm), aprēķināts šīs testa procedūras 6.1.1. iedaļā, un |
| --- | --- |

—

s ir (vienkrāsas) maksimālais paziņotais darbības ātrums, kurš izteikts kā attēlu skaits vienā minūtē (ipm), aprēķināts šīs testa procedūras 6.1.1. iedaļā, un

| — | NJOBS ir darbu skaits dienā, kurš aprēķināts atbilstoši 17. tabulai.
  Testa attēls: par oriģinālo attēlu jebkādā testēšanā izmanto testa paraugu A no Starptautiskās Standartizācijas organizācijas ISO/IEC standarta 10561:1999.






  a) | Testa attēlus renderē 10. punktu izmērā ar fiksēta platuma fontu Courier (vai tuvāko tam ekvivalento fontu). |
| --- | --- | --- |

—

NJOBS ir darbu skaits dienā, kurš aprēķināts atbilstoši 17. tabulai.

Testa attēls: par oriģinālo attēlu jebkādā testēšanā izmanto testa paraugu A no Starptautiskās Standartizācijas organizācijas ISO/IEC standarta 10561:1999.

a)

Testa attēlus renderē 10. punktu izmērā ar fiksēta platuma fontu Courier (vai tuvāko tam ekvivalento fontu).

| b) | Vācu valodai raksturīgās rakstzīmes nav jāreproducē, ja ražojums šādas rakstzīmes nespēj reproducēt.
  Drukāšanas darbi: testa veikšanai drukāšanas darbus nosūta tieši pirms katra darba drukāšanas, izmantojot 16. tabulā norādīto tīkla savienojumu. |
| --- | --- |

b)

Vācu valodai raksturīgās rakstzīmes nav jāreproducē, ja ražojums šādas rakstzīmes nespēj reproducēt.

Drukāšanas darbi: testa veikšanai drukāšanas darbus nosūta tieši pirms katra darba drukāšanas, izmantojot 16. tabulā norādīto tīkla savienojumu.

| c) | Katru viena drukāšanas darba attēlu sūta atsevišķi (t. i., visi attēli var būt viena dokumenta sastāvdaļas), tomēr to dokumentā nedrīkst norādīt kā vairākas viena oriģinālā attēla kopijas (ja vien ražojums nav digitālais pavairotājs). |
| --- | --- |

c)

Katru viena drukāšanas darba attēlu sūta atsevišķi (t. i., visi attēli var būt viena dokumenta sastāvdaļas), tomēr to dokumentā nedrīkst norādīt kā vairākas viena oriģinālā attēla kopijas (ja vien ražojums nav digitālais pavairotājs).

| d) | Printeriem un daudzfunkciju ierīcēm, kas var interpretēt lapas apraksta valodu (PDL) (piemēram, printera komandvalodu (PCL), Postscript), attēlus uz ražojumu sūta valodā PDL.
  Kopēšanas darbi |
| --- | --- |

d)

Printeriem un daudzfunkciju ierīcēm, kas var interpretēt lapas apraksta valodu (PDL) (piemēram, printera komandvalodu (PCL), Postscript), attēlus uz ražojumu sūta valodā PDL.

Kopēšanas darbi

| e) | Kopētājiem, kuru darbības ātrums nav lielāks par 20 ipm, katram nepieciešamajam attēlam izmanto vienu oriģinālu. |
| --- | --- |

e)

Kopētājiem, kuru darbības ātrums nav lielāks par 20 ipm, katram nepieciešamajam attēlam izmanto vienu oriģinālu.

| f) | Pastāv iespēja, ka kopētājiem, kuru ātrums pārsniedz 20 ipm, nepieciešamo oriģinālo attēlu skaitu nevar savietot (t. i., jo dokumentu padevēja jauda ir ierobežota). Tādā gadījumā katru oriģinālu var nokopēt vairākas reizes, bet ir jābūt vismaz 10 oriģināliem.

  Piemērs. Ierīcei ar ātrumu 50 ipm, kurai nepieciešami 39 attēli katrā darbā, testēšanu var veikt ar 10 oriģinālu četrām kopijām vai 13 oriģinālu trim kopijām. |
| --- | --- |

f)

Pastāv iespēja, ka kopētājiem, kuru ātrums pārsniedz 20 ipm, nepieciešamo oriģinālo attēlu skaitu nevar savietot (t. i., jo dokumentu padevēja jauda ir ierobežota). Tādā gadījumā katru oriģinālu var nokopēt vairākas reizes, bet ir jābūt vismaz 10 oriģināliem.

Piemērs. Ierīcei ar ātrumu 50 ipm, kurai nepieciešami 39 attēli katrā darbā, testēšanu var veikt ar 10 oriģinālu četrām kopijām vai 13 oriģinālu trim kopijām.

| g) | Oriģinālus dokumentu padevējā var novietot pirms testa sākuma.
  Ražojumos bez dokumentu padevēja visus attēlus var izgatavot no viena uz plates novietota oriģināla.
  Faksēšanas darbi: faksēšanas darbus nosūta tieši pirms katra darba veikšanas, izmantojot pievienotu tālruņa līniju vai līnijas modelēšanas iekārtu. |
| --- | --- |

g)

Oriģinālus dokumentu padevējā var novietot pirms testa sākuma.

Ražojumos bez dokumentu padevēja visus attēlus var izgatavot no viena uz plates novietota oriģināla.

Faksēšanas darbi: faksēšanas darbus nosūta tieši pirms katra darba veikšanas, izmantojot pievienotu tālruņa līniju vai līnijas modelēšanas iekārtu.

8.2.   Mērījumu procedūras

Printeriem, faksa aparātiem, digitālajiem pavairotājiem ar drukāšanas funkciju un daudzfunkciju ierīcēm ar drukāšanas funkciju TEC mērījumus veic atbilstoši 18. tabulai, savukārt kopētājiem, digitālajiem pavairotājiem bez drukāšanas funkcijas un daudzfunkciju ierīcēm bez drukāšanas funkcijas – atbilstoši 19. tabulai, ņemot vērā turpmāk minētos nosacījumus:

| a) | papīrs: testējamā iekārtā ievieto pietiekami daudz papīra, lai varētu izpildīt norādītos drukāšanas vai kopēšanas darbus; |
| --- | --- |

a)

papīrs: testējamā iekārtā ievieto pietiekami daudz papīra, lai varētu izpildīt norādītos drukāšanas vai kopēšanas darbus;

| b) | abpusējā druka: ražojumus testē vienpusējas drukas režīmā, ja vien abpusējas drukas režīma darbības ātrums nav lielāks par vienpusējas drukas režīma darbības ātrumu, jo tādā gadījumā ražojums ir jātestē abpusējas drukas režīmā. Jebkurā gadījumā dokumentē režīmu, kurā ierīce testēta, kā arī izmantoto drukāšanas ātrumu. Kopēšanas oriģināliem jābūt vienpusējiem attēliem; |
| --- | --- |

b)

abpusējā druka: ražojumus testē vienpusējas drukas režīmā, ja vien abpusējas drukas režīma darbības ātrums nav lielāks par vienpusējas drukas režīma darbības ātrumu, jo tādā gadījumā ražojums ir jātestē abpusējas drukas režīmā. Jebkurā gadījumā dokumentē režīmu, kurā ierīce testēta, kā arī izmantoto drukāšanas ātrumu. Kopēšanas oriģināliem jābūt vienpusējiem attēliem;

| c) | enerģijas patēriņa mērīšanas metode: mērījumus reģistrē kā noteiktā laikā patērēto enerģiju, kas izteikta Wh; laiku izsaka minūtēs:
  norādi “Iestatīt mērierīci uz nulli” var izpildīt, reģistrējot uzkrāto enerģijas patēriņu pašreizējā brīdī, nevis fiziski iestatot mērierīci uz nulli.

  18.   tabula



  TEC testa procedūra printeriem, faksa aparātiem, digitālajiem pavairotājiem ar drukāšanas funkciju, kā arī daudzfunkciju ierīcēm ar drukāšanas funkciju











  Punkts | Sākuma stāvoklis | Darbība | Reģistrēšana (punkta beigās) | Mērvienība | Iespējamie mērītie stāvokļi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Izslēgts | Testējamo iekārtu pieslēdz mērierīcei. Pārbauda, vai iekārta ir pieslēgta barošanas avotam un atrodas izslēgtā režīmā. Mērierīci iestata uz nulli; enerģijas patēriņu mēra piecas vai vairāk minūtes. Reģistrē gan patērēto enerģiju, gan periodu. | Enerģijas patēriņš izslēgtā stāvoklī | Vatstundas (Wh) | Izslēgts |
| Testēšanas intervāla ilgums | Minūtes (min) |
| 2 | Izslēgts | Ieslēdz iekārtu. Sagaida, līdz iekārta uzrāda, ka tā atrodas gatavības režīmā. | — | — | — |
| 3 | Gatavības režīms | Izdrukā darbu vismaz ar vienu izejas attēlu, bet ne vairāk par vienu darbu atbilstoši 21. tabulai. Izmēra un reģistrē laiku, līdz pirmā lapa tiek izvadīta no iekārtas. | Aktīvs0 laiks | Minūtes (min) | — |
| 4 | Gatavības režīms (vai cits režīms) | Sagaida, līdz mērierīce parāda, ka iekārta ir pārgājusi beidzamajā miega režīmā, vai sagaida ražotāja norādīto laiku. | — | — | — |
| 5 | Miega režīms | Mērierīci iestata uz nulli; enerģijas patēriņu un laiku mēra vienu stundu. Reģistrē patērēto enerģiju un laika periodu. | Enerģijas patēriņš miega režīmā, ESLEEP | Vatstundas (Wh) | Miega režīms |
| Laiks miega režīmā

  tSLEEP


  (≤ 1 stunda) | Minūtes (min) |
| 6 | Miega režīms | Mērierīci un hronometru iestata uz nulli. Izdrukā vienu darbu (aprēķināts iepriekš). Izmēra patērēto enerģiju un laiku. Reģistrē laiku, līdz pirmā lapa tiek izvadīta no iekārtas. Enerģijas patēriņu mēra 15 minūtes no darba sākšanas. Darbs 15 minūšu laikā ir jābeidz. | 1. darba enerģijas patēriņš

  EJOB1 | Vatstundas (Wh) | Atkopšana, aktīvs, gatavība, miega režīms |
| Aktīvs1 laiks | Minūtes (min) |
| 7 | Gatavības režīms (vai cits režīms) | Atkārto 6. punktu. | 2. darba enerģijas patēriņš

  EJOB2 | Vatstundas (Wh) | Tas pats, kas iepriekš |
| Aktīvs2 laiks | Minūtes (min) |
| 8 | Gatavības režīms (vai cits režīms) | Atkārto 6. punktu (bez aktīvā režīma laika mērījuma). | 3. darba enerģijas patēriņš

  EJOB3 | Vatstundas (Wh) | Tas pats, kas iepriekš |
| 9 | Gatavības režīms (vai cits režīms) | Atkārto 6. punktu (bez aktīvā režīma laika mērījuma). | 4. darba enerģijas patēriņš

  EJOB4 | Vatstundas (Wh) | Tas pats, kas iepriekš |
| 10 | Gatavības režīms (vai cits režīms) | Mērierīci un hronometru iestata uz nulli. Enerģijas patēriņu un laiku mēra, līdz mērierīce un/vai iekārta parāda, ka ir notikusi pāriešana miega režīmā vai beidzamajā miega režīmā, ja iekārtai ir vairāki miega režīmi, vai mēra līdz ražotāja norādītajam laikam, ja tāds ir. Reģistrē enerģijas patēriņu un laiku. | Enerģijas patēriņš beidzamajā režīmā,

  EFINAL | Vatstundas (Wh) | Gatavība, miega režīms |
| Beidzamais laiks,

  tFINAL | Minūtes (min) |
| Piezīme. Par 4. un 10. punktu: iekārtām, kurām nav iestatīta iespēja parādīt brīdi, kad tās pāriet beidzamajā miega režīmā, ražotājs norāda laiku, kurš testēšanas nolūkos būtu uzskatāms par beidzamo miega režīmu. |

c)

enerģijas patēriņa mērīšanas metode: mērījumus reģistrē kā noteiktā laikā patērēto enerģiju, kas izteikta Wh; laiku izsaka minūtēs:

norādi “Iestatīt mērierīci uz nulli” var izpildīt, reģistrējot uzkrāto enerģijas patēriņu pašreizējā brīdī, nevis fiziski iestatot mērierīci uz nulli.

18.   tabula

TEC testa procedūra printeriem, faksa aparātiem, digitālajiem pavairotājiem ar drukāšanas funkciju, kā arī daudzfunkciju ierīcēm ar drukāšanas funkciju

Punkts

Sākuma stāvoklis

Darbība

Reģistrēšana (punkta beigās)

Mērvienība

Iespējamie mērītie stāvokļi

1

Izslēgts

Testējamo iekārtu pieslēdz mērierīcei. Pārbauda, vai iekārta ir pieslēgta barošanas avotam un atrodas izslēgtā režīmā. Mērierīci iestata uz nulli; enerģijas patēriņu mēra piecas vai vairāk minūtes. Reģistrē gan patērēto enerģiju, gan periodu.

Enerģijas patēriņš izslēgtā stāvoklī

Vatstundas (Wh)

Izslēgts

Testēšanas intervāla ilgums

Minūtes (min)

2

Izslēgts

Ieslēdz iekārtu. Sagaida, līdz iekārta uzrāda, ka tā atrodas gatavības režīmā.

—

—

—

3

Gatavības režīms

Izdrukā darbu vismaz ar vienu izejas attēlu, bet ne vairāk par vienu darbu atbilstoši 21. tabulai. Izmēra un reģistrē laiku, līdz pirmā lapa tiek izvadīta no iekārtas.

Aktīvs0 laiks

Minūtes (min)

—

4

Gatavības režīms (vai cits režīms)

Sagaida, līdz mērierīce parāda, ka iekārta ir pārgājusi beidzamajā miega režīmā, vai sagaida ražotāja norādīto laiku.

—

—

—

5

Miega režīms

Mērierīci iestata uz nulli; enerģijas patēriņu un laiku mēra vienu stundu. Reģistrē patērēto enerģiju un laika periodu.

Enerģijas patēriņš miega režīmā, ESLEEP

Vatstundas (Wh)

Miega režīms

Laiks miega režīmā

tSLEEP

(≤ 1 stunda)

Minūtes (min)

6

Miega režīms

Mērierīci un hronometru iestata uz nulli. Izdrukā vienu darbu (aprēķināts iepriekš). Izmēra patērēto enerģiju un laiku. Reģistrē laiku, līdz pirmā lapa tiek izvadīta no iekārtas. Enerģijas patēriņu mēra 15 minūtes no darba sākšanas. Darbs 15 minūšu laikā ir jābeidz.

1. darba enerģijas patēriņš

EJOB1

Vatstundas (Wh)

Atkopšana, aktīvs, gatavība, miega režīms

Aktīvs1 laiks

Minūtes (min)

7

Gatavības režīms (vai cits režīms)

Atkārto 6. punktu.

2. darba enerģijas patēriņš

EJOB2

Vatstundas (Wh)

Tas pats, kas iepriekš

Aktīvs2 laiks

Minūtes (min)

8

Gatavības režīms (vai cits režīms)

Atkārto 6. punktu (bez aktīvā režīma laika mērījuma).

3. darba enerģijas patēriņš

EJOB3

Vatstundas (Wh)

Tas pats, kas iepriekš

9

Gatavības režīms (vai cits režīms)

Atkārto 6. punktu (bez aktīvā režīma laika mērījuma).

4. darba enerģijas patēriņš

EJOB4

Vatstundas (Wh)

Tas pats, kas iepriekš

10

Gatavības režīms (vai cits režīms)

Mērierīci un hronometru iestata uz nulli. Enerģijas patēriņu un laiku mēra, līdz mērierīce un/vai iekārta parāda, ka ir notikusi pāriešana miega režīmā vai beidzamajā miega režīmā, ja iekārtai ir vairāki miega režīmi, vai mēra līdz ražotāja norādītajam laikam, ja tāds ir. Reģistrē enerģijas patēriņu un laiku.

Enerģijas patēriņš beidzamajā režīmā,

EFINAL

Vatstundas (Wh)

Gatavība, miega režīms

Beidzamais laiks,

tFINAL

Minūtes (min)

Piezīme. Par 4. un 10. punktu: iekārtām, kurām nav iestatīta iespēja parādīt brīdi, kad tās pāriet beidzamajā miega režīmā, ražotājs norāda laiku, kurš testēšanas nolūkos būtu uzskatāms par beidzamo miega režīmu.

19.   tabula

TEC testa procedūra kopētājiem, digitālajiem pavairotājiem bez drukāšanas funkcijas, kā arī daudzfunkciju ierīcēm bez drukāšanas funkcijas

| Punkts | Sākuma stāvoklis | Darbība | Reģistrēšana | Mērvienība | Iespējamie mērītie stāvokļi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Izslēgts | Testējamo iekārtu pieslēdz mērierīcei. Pārbauda, vai iekārta ir pieslēgta barošanas avotam un atrodas izslēgtā režīmā. Mērierīci iestata uz nulli; enerģijas patēriņu mēra piecas vai vairāk minūtes. Reģistrē gan patērēto enerģiju, gan periodu. | Enerģijas patēriņš izslēgtā stāvoklī | Vatstundas (Wh) | Izslēgts |
| Testēšanas intervāla ilgums | Minūtes (min) |
| 2 | Izslēgts | Ieslēdz iekārtu. Sagaida, līdz tā pāriet gatavības režīmā. | — | — | — |
| 3 | Gatavības režīms | Kopē darbu vismaz ar vienu attēlu, bet ne vairāk par vienu darbu uz katru darbu tabulu. Izmēra un reģistrē laiku, līdz pirmā lapa tiek izvadīta no iekārtas. | Aktīvs0 laiks | Minūtes (min) | — |
| 4 | Gatavības režīms (vai cits režīms) | Sagaida, līdz mērierīce parāda, ka iekārta ir pārgājusi beidzamajā miega režīmā, vai sagaida ražotāja norādīto laiku. | — | — | — |
| 5 | Miega režīms | Mērierīci iestata uz nulli; enerģijas patēriņu un laiku mēra vienu stundu vai līdz brīdim, kad iekārta pāriet automātiskās izslēgšanās režīmā. Reģistrē patērēto enerģiju un laika periodu. | Enerģijas patēriņš miega režīmā | Vatstundas (Wh) | Miega režīms |
| Laiks miega režīmā
  (≤ 1 stunda) | Minūtes (min) |
| 6 | Miega režīms | Mērierīci un hronometru iestata uz nulli. Nokopē vienu darbu (aprēķināts iepriekš). Izmēra un reģistrē enerģijas patēriņu un laiku, līdz pirmā lapa tiek izvadīta no iekārtas. Enerģijas patēriņu mēra 15 minūtes no darba sākšanas. Darbs 15 minūšu laikā ir jābeidz. | 1. darba enerģijas patēriņš

  EJOB1 | Vatstundas (Wh) | Atkopšana, aktīvs, gatavība, miega režīms, automātiskā izslēgšanās |
| Aktīvs1 laiks | Minūtes (min) |
| 7 | Gatavības režīms (vai cits režīms) | Atkārto 6. punktu. | 2. darba enerģijas patēriņš

  EJOB2 | Vatstundas (Wh) | Tas pats, kas iepriekš |
| Aktīvs2 laiks | Minūtes (min) |
| 8 | Gatavības režīms (vai cits režīms) | Atkārto 6. punktu (bez aktīvā režīma laika mērījuma). | 3. darba enerģijas patēriņš

  EJOB3 | Vatstundas (Wh) | Tas pats, kas iepriekš |
| 9 | Gatavības režīms (vai cits režīms) | Atkārto 6. punktu (bez aktīvā režīma laika mērījuma). | 4. darba enerģijas patēriņš

  EJOB4 | Vatstundas (Wh) | Tas pats, kas iepriekš |
| 10 | Gatavības režīms (vai cits režīms) | Mērierīci un hronometru iestata uz nulli. Enerģijas patēriņu un laiku mēra, līdz mērierīce un/vai iekārta uzrāda, ka ir pārgājusi automātiskās izslēgšanās režīmā, vai līdz ražotāja norādītajam laikam. Reģistrē enerģijas patēriņu un laiku; ja iekārta šā punkta izpildi sāka, atrodoties automātiskās izslēgšanās režīmā, par enerģijas patēriņu un laika vērtību ziņo kā par nulli. | Enerģijas patēriņš beidzamajā režīmā,

  EFINAL | Vatstundas (Wh) | Gatavība, miega režīms |
| Beidzamais laiks,

  tFINAL | Minūtes (min) |
| 11 | Automātiskās izslēgšanās režīms | Mērierīci iestata uz nulli; enerģijas patēriņu un laiku mēra piecas vai vairāk minūtes. Reģistrē gan enerģijas patēriņu, gan periodu. | Enerģijas patēriņš automātiskās izslēgšanās režīmā,

  EAUTO | Vatstundas (Wh) | Miega,
  automātiskās izslēgšanās režīms |
| Laiks automātiskās izslēgšanās režīmā,

  tAUTO | Minūtes (min) |
| Piezīme. Par 4. un 10. punktu: iekārtām, kurām nav iestatīta iespēja parādīt brīdi, kad tās pāriet beidzamajā miega režīmā, ražotājs norāda laiku, kurš testēšanas nolūkos būtu uzskatāms par beidzamo miega režīmu. |

Punkts

Sākuma stāvoklis

Darbība

Reģistrēšana

Mērvienība

Iespējamie mērītie stāvokļi

1

Izslēgts

Testējamo iekārtu pieslēdz mērierīcei. Pārbauda, vai iekārta ir pieslēgta barošanas avotam un atrodas izslēgtā režīmā. Mērierīci iestata uz nulli; enerģijas patēriņu mēra piecas vai vairāk minūtes. Reģistrē gan patērēto enerģiju, gan periodu.

Enerģijas patēriņš izslēgtā stāvoklī

Vatstundas (Wh)

Izslēgts

Testēšanas intervāla ilgums

Minūtes (min)

2

Izslēgts

Ieslēdz iekārtu. Sagaida, līdz tā pāriet gatavības režīmā.

—

—

—

3

Gatavības režīms

Kopē darbu vismaz ar vienu attēlu, bet ne vairāk par vienu darbu uz katru darbu tabulu. Izmēra un reģistrē laiku, līdz pirmā lapa tiek izvadīta no iekārtas.

Aktīvs0 laiks

Minūtes (min)

—

4

Gatavības režīms (vai cits režīms)

Sagaida, līdz mērierīce parāda, ka iekārta ir pārgājusi beidzamajā miega režīmā, vai sagaida ražotāja norādīto laiku.

—

—

—

5

Miega režīms

Mērierīci iestata uz nulli; enerģijas patēriņu un laiku mēra vienu stundu vai līdz brīdim, kad iekārta pāriet automātiskās izslēgšanās režīmā. Reģistrē patērēto enerģiju un laika periodu.

Enerģijas patēriņš miega režīmā

Vatstundas (Wh)

Miega režīms

Laiks miega režīmā

(≤ 1 stunda)

Minūtes (min)

6

Miega režīms

Mērierīci un hronometru iestata uz nulli. Nokopē vienu darbu (aprēķināts iepriekš). Izmēra un reģistrē enerģijas patēriņu un laiku, līdz pirmā lapa tiek izvadīta no iekārtas. Enerģijas patēriņu mēra 15 minūtes no darba sākšanas. Darbs 15 minūšu laikā ir jābeidz.

1. darba enerģijas patēriņš

EJOB1

Vatstundas (Wh)

Atkopšana, aktīvs, gatavība, miega režīms, automātiskā izslēgšanās

Aktīvs1 laiks

Minūtes (min)

7

Gatavības režīms (vai cits režīms)

Atkārto 6. punktu.

2. darba enerģijas patēriņš

EJOB2

Vatstundas (Wh)

Tas pats, kas iepriekš

Aktīvs2 laiks

Minūtes (min)

8

Gatavības režīms (vai cits režīms)

Atkārto 6. punktu (bez aktīvā režīma laika mērījuma).

3. darba enerģijas patēriņš

EJOB3

Vatstundas (Wh)

Tas pats, kas iepriekš

9

Gatavības režīms (vai cits režīms)

Atkārto 6. punktu (bez aktīvā režīma laika mērījuma).

4. darba enerģijas patēriņš

EJOB4

Vatstundas (Wh)

Tas pats, kas iepriekš

10

Gatavības režīms (vai cits režīms)

Mērierīci un hronometru iestata uz nulli. Enerģijas patēriņu un laiku mēra, līdz mērierīce un/vai iekārta uzrāda, ka ir pārgājusi automātiskās izslēgšanās režīmā, vai līdz ražotāja norādītajam laikam. Reģistrē enerģijas patēriņu un laiku; ja iekārta šā punkta izpildi sāka, atrodoties automātiskās izslēgšanās režīmā, par enerģijas patēriņu un laika vērtību ziņo kā par nulli.

Enerģijas patēriņš beidzamajā režīmā,

EFINAL

Vatstundas (Wh)

Gatavība, miega režīms

Beidzamais laiks,

tFINAL

Minūtes (min)

11

Automātiskās izslēgšanās režīms

Mērierīci iestata uz nulli; enerģijas patēriņu un laiku mēra piecas vai vairāk minūtes. Reģistrē gan enerģijas patēriņu, gan periodu.

Enerģijas patēriņš automātiskās izslēgšanās režīmā,

EAUTO

Vatstundas (Wh)

Miega,

automātiskās izslēgšanās režīms

Laiks automātiskās izslēgšanās režīmā,

tAUTO

Minūtes (min)

Piezīme. Par 4. un 10. punktu: iekārtām, kurām nav iestatīta iespēja parādīt brīdi, kad tās pāriet beidzamajā miega režīmā, ražotājs norāda laiku, kurš testēšanas nolūkos būtu uzskatāms par beidzamo miega režīmu.

9.   Darba režīma (OM) testa procedūra

Mērījumu procedūras

OM enerģijas patēriņa un aizkaves laika mērījumus veic saskaņā ar 20. tabulu, ņemot vērā turpmāk minētos nosacījumus:

jaudas mērījumi: jaudas mērījumus veic atbilstoši vidējas jaudas vai patērētās enerģijas pieejai saskaņā ar turpmāk minēto:

| 1) | vidējās jaudas metode: vidējo faktisko jaudu mēra lietotāja izraudzītā laikposmā, kuram jābūt vismaz piecas minūtes:
  režīmiem, kuru ilgums nav piecas minūtes, vidējo faktisko jaudu mēra visā režīma ilguma periodā; |
| --- | --- |

1)

vidējās jaudas metode: vidējo faktisko jaudu mēra lietotāja izraudzītā laikposmā, kuram jābūt vismaz piecas minūtes:

režīmiem, kuru ilgums nav piecas minūtes, vidējo faktisko jaudu mēra visā režīma ilguma periodā;

| 2) | patērētās enerģijas pieeja: ja testa instruments nespēj izmērīt vidējo faktisko jaudu, tad lietotāja izraudzītā laikposmā mēra patērēto enerģiju. Testam ir jāilgst vismaz piecas minūtes. Vidējo jaudu nosaka, izdalot patērēto enerģiju ar testēšanas laikposmu; |
| --- | --- |

2)

patērētās enerģijas pieeja: ja testa instruments nespēj izmērīt vidējo faktisko jaudu, tad lietotāja izraudzītā laikposmā mēra patērēto enerģiju. Testam ir jāilgst vismaz piecas minūtes. Vidējo jaudu nosaka, izdalot patērēto enerģiju ar testēšanas laikposmu;

| 3) | ja testēšanas režīma enerģijas patēriņš ir periodisks, tad testā ietver vienu vai vairākus pilnīgus laikposmus.









  Punkts | Sākuma stāvoklis | Darbība(-as) | Reģistrēšana | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Izslēgts | Testējamo iekārtu savieno ar mērierīci. Ieslēdz iekārtu. Sagaida, līdz iekārtas indikators rāda, ka iekārta atrodas gatavības režīmā. | — | |
| 2 | Gatavības režīms | Drukā, kopē vai skenē atsevišķu attēlu. | — | |
| 3 | Gatavības režīms | Izmēra enerģijas patēriņu gatavības režīmā. | Enerģijas patēriņš gatavības režīmā,

  PREADY | Vati (W) |
| 4 | Gatavības režīms | Nogaida un izmēra noklusējuma aizkaves laiku līdz miega režīmam. | Noklusējuma aizkaves laiks miega režīmā,

  tSLEEP | Minūtes (min) |
| 5 | Miega režīms | Izmēra enerģijas patēriņu miega režīmā. | Enerģijas patēriņš miega režīmā,

  PSLEEP | Vati (W) |
| 6 | Miega režīms | Nogaida un izmēra noklusējuma aizkaves laiku līdz automātiskās izslēgšanās režīmam. (Neņem vērā, ja nav automātiskās izslēgšanās režīma.) | Noklusējuma aizkaves laiks automātiskās izslēgšanās režīmā | Minūtes (min) |
| 7 | Automātiskās izslēgšanās režīms | Izmēra enerģijas patēriņu automātiskās izslēgšanās režīmā. (Neņem vērā, ja nav automātiskās izslēgšanās režīma.) | Enerģijas patēriņš automātiskās izslēgšanās režīmā

  PAUTO-OFF | Vati (W) |
| 8 | Automātiskās izslēgšanās režīms | Iekārtu manuāli izslēdz un sagaida, līdz tā ir izslēgusies. (Ja manuālas ieslēgšanas/izslēgšanas slēdža nav, to ņem vērā un sagaida, līdz iekārta ir pārgājusi zemākajā jaudas patēriņa miega režīmā.) | — | — |
| 9 | Izslēgts | Izmēra enerģijas patēriņu izslēgtā režīmā. (Ja manuālas ieslēgšanas/izslēgšanas slēdža nav, to ņem vērā un izmēra enerģijas patēriņu miega režīmā.) | Enerģijas patēriņš izslēgtā režīmā

  POFF | Vati (W) |
| — | 1. punkts – ja iekārtai nav gatavības režīma indikatora, izmanto laiku, kurā enerģijas patēriņa līmenis stabilizējas līdz gatavības režīma līmenim, un šo ražojuma testēšanas informāciju atzīmē pārbaudes protokolā. |

3)

ja testēšanas režīma enerģijas patēriņš ir periodisks, tad testā ietver vienu vai vairākus pilnīgus laikposmus.

Punkts

Sākuma stāvoklis

Darbība(-as)

Reģistrēšana

Mērvienība

1

Izslēgts

Testējamo iekārtu savieno ar mērierīci. Ieslēdz iekārtu. Sagaida, līdz iekārtas indikators rāda, ka iekārta atrodas gatavības režīmā.

—

2

Gatavības režīms

Drukā, kopē vai skenē atsevišķu attēlu.

—

3

Gatavības režīms

Izmēra enerģijas patēriņu gatavības režīmā.

Enerģijas patēriņš gatavības režīmā,

PREADY

Vati (W)

4

Gatavības režīms

Nogaida un izmēra noklusējuma aizkaves laiku līdz miega režīmam.

Noklusējuma aizkaves laiks miega režīmā,

tSLEEP

Minūtes (min)

5

Miega režīms

Izmēra enerģijas patēriņu miega režīmā.

Enerģijas patēriņš miega režīmā,

PSLEEP

Vati (W)

6

Miega režīms

Nogaida un izmēra noklusējuma aizkaves laiku līdz automātiskās izslēgšanās režīmam. (Neņem vērā, ja nav automātiskās izslēgšanās režīma.)

Noklusējuma aizkaves laiks automātiskās izslēgšanās režīmā

Minūtes (min)

7

Automātiskās izslēgšanās režīms

Izmēra enerģijas patēriņu automātiskās izslēgšanās režīmā. (Neņem vērā, ja nav automātiskās izslēgšanās režīma.)

Enerģijas patēriņš automātiskās izslēgšanās režīmā

PAUTO-OFF

Vati (W)

8

Automātiskās izslēgšanās režīms

Iekārtu manuāli izslēdz un sagaida, līdz tā ir izslēgusies. (Ja manuālas ieslēgšanas/izslēgšanas slēdža nav, to ņem vērā un sagaida, līdz iekārta ir pārgājusi zemākajā jaudas patēriņa miega režīmā.)

—

—

9

Izslēgts

Izmēra enerģijas patēriņu izslēgtā režīmā. (Ja manuālas ieslēgšanas/izslēgšanas slēdža nav, to ņem vērā un izmēra enerģijas patēriņu miega režīmā.)

Enerģijas patēriņš izslēgtā režīmā

POFF

Vati (W)

—

1. punkts – ja iekārtai nav gatavības režīma indikatora, izmanto laiku, kurā enerģijas patēriņa līmenis stabilizējas līdz gatavības režīma līmenim, un šo ražojuma testēšanas informāciju atzīmē pārbaudes protokolā.

| — | 4. punkts – noklusējuma aizkaves laiku mēra, sākot no darba pabeigšanas, līdz iekārtas pāriešanai miega režīmā. |
| --- | --- |

—

4. punkts – noklusējuma aizkaves laiku mēra, sākot no darba pabeigšanas, līdz iekārtas pāriešanai miega režīmā.

| — | 4. un 5. punkts – ražojumiem ar vairākiem miega režīma līmeņiem šos punktus atkārto tik reižu, cik nepieciešams, lai iegūtu visu secīgo miega režīmu datus, un ietver tos testēšanas pārskatā. Divus miega režīma līmeņus parasti izmanto lielformāta attēlu kopētājos un daudzfunkciju ierīcēs, kurās izmanto karstās novilkumu izgatavošanas tehnoloģijas. Ražojumiem, kuriem šā režīma nav, 4. un 5. punktu neņem vērā. |
| --- | --- |

—

4. un 5. punkts – ražojumiem ar vairākiem miega režīma līmeņiem šos punktus atkārto tik reižu, cik nepieciešams, lai iegūtu visu secīgo miega režīmu datus, un ietver tos testēšanas pārskatā. Divus miega režīma līmeņus parasti izmanto lielformāta attēlu kopētājos un daudzfunkciju ierīcēs, kurās izmanto karstās novilkumu izgatavošanas tehnoloģijas. Ražojumiem, kuriem šā režīma nav, 4. un 5. punktu neņem vērā.

| — | 4. un 5. punkts – ražojumiem, kuriem nav miega režīma, mērījumus veic un reģistrē gatavības režīmā. |
| --- | --- |

—

4. un 5. punkts – ražojumiem, kuriem nav miega režīma, mērījumus veic un reģistrē gatavības režīmā.

| — | 4. un 6. punkts – noklusējuma aizkaves laika mērījumus veic paralēli, kumulatīvi no 4. punkta sākuma. Piemēram, ražojumam, kas iestatīts pāriešanai miega režīmā 15 minūšu laikā un pāriešanai otrajā miega režīma līmenī 30 minūšu laikā pēc pāriešanas pirmajā miega režīma līmenī, noklusējuma aizkaves laiks būs 15 minūtes līdz pirmajam līmenim un 45 minūtes līdz otrajam līmenim. |
| --- | --- |

—

4. un 6. punkts – noklusējuma aizkaves laika mērījumus veic paralēli, kumulatīvi no 4. punkta sākuma. Piemēram, ražojumam, kas iestatīts pāriešanai miega režīmā 15 minūšu laikā un pāriešanai otrajā miega režīma līmenī 30 minūšu laikā pēc pāriešanas pirmajā miega režīma līmenī, noklusējuma aizkaves laiks būs 15 minūtes līdz pirmajam līmenim un 45 minūtes līdz otrajam līmenim.

10.   Testa procedūras ražojumiem ar priekšgala cipariekārtu (DFE)

Šis punkts attiecas tikai uz ražojumiem, kuriem ir priekšgala cipariekārta, kā noteikts attēlveidošanas ierīcēm paredzēto ENERGY STAR programmas prasību 1. iedaļā.

10.1.   Tests priekšgala cipariekārtai gatavības režīmā

| 10.1.1. | Testēšanas laikā ražojumam ir jābūt pievienotam tīklam, ja piegādes konfigurācijā tas ir iespējots. Izmantojamo tīkla savienojumu nosaka, ņemot vērā 16. tabulu. |
| --- | --- |

10.1.1.

Testēšanas laikā ražojumam ir jābūt pievienotam tīklam, ja piegādes konfigurācijā tas ir iespējots. Izmantojamo tīkla savienojumu nosaka, ņemot vērā 16. tabulu.

| 10.1.2. | Ja priekšgala cipariekārtai ir atsevišķs maiņstrāvas tīkla barošanas kabelis, neatkarīgi no tā, vai šis barošanas kabelis un kontrolleris ir iekšēji vai ārēji attiecībā pret attēlveidošanas ražojumu, veic 10 minūšu ilgu priekšgala cipariekārtas enerģijas mērījumu un vidējo jaudu reģistrē, kamēr galvenais ražojums atrodas gatavības režīmā. |
| --- | --- |

10.1.2.

Ja priekšgala cipariekārtai ir atsevišķs maiņstrāvas tīkla barošanas kabelis, neatkarīgi no tā, vai šis barošanas kabelis un kontrolleris ir iekšēji vai ārēji attiecībā pret attēlveidošanas ražojumu, veic 10 minūšu ilgu priekšgala cipariekārtas enerģijas mērījumu un vidējo jaudu reģistrē, kamēr galvenais ražojums atrodas gatavības režīmā.

| 10.1.3. | Ja priekšgala cipariekārtai nav atsevišķa maiņstrāvas tīkla barošanas kabeļa, tad testētājs priekšgala cipariekārtai nepieciešamo līdzstrāvas jaudu mēra, kad visa ierīce kopumā atrodas gatavības režīmā. Priekšgala cipariekārtai veic 10 minūšu ilgu līdzstrāvas ieejas jaudas mērījumu, un vidējo jaudu reģistrē, kad galvenais ražojums atrodas gatavības režīmā. To lielākajā daļā gadījumu varēs izdarīt, veicot līdzstrāvas ieejas momentānās jaudas mērījumu priekšgala cipariekārtai. |
| --- | --- |

10.1.3.

Ja priekšgala cipariekārtai nav atsevišķa maiņstrāvas tīkla barošanas kabeļa, tad testētājs priekšgala cipariekārtai nepieciešamo līdzstrāvas jaudu mēra, kad visa ierīce kopumā atrodas gatavības režīmā. Priekšgala cipariekārtai veic 10 minūšu ilgu līdzstrāvas ieejas jaudas mērījumu, un vidējo jaudu reģistrē, kad galvenais ražojums atrodas gatavības režīmā. To lielākajā daļā gadījumu varēs izdarīt, veicot līdzstrāvas ieejas momentānās jaudas mērījumu priekšgala cipariekārtai.

10.2.   Tests priekšgala cipariekārtai miega režīmā

Šo testu veic, lai noskaidrotu priekšgala cipariekārtas enerģijas patēriņu miega režīmā vienas stundas laikā. Iegūto vērtību izmantos, lai kvalificētu attēlveidošanas ierīces ar priekšgala cipariekārtām, kurām ir tīkla savienojums miega režīmā.

| 10.2.1. | Testēšanas laikā ražojumam ir jābūt pievienotam tīklam, ja piegādes konfigurācijā tas ir iespējots. Izmantojamo tīkla savienojumu nosaka, ņemot vērā 16. tabulu. |
| --- | --- |

10.2.1.

Testēšanas laikā ražojumam ir jābūt pievienotam tīklam, ja piegādes konfigurācijā tas ir iespējots. Izmantojamo tīkla savienojumu nosaka, ņemot vērā 16. tabulu.

| 10.2.2. | Ja priekšgala cipariekārtai ir atsevišķs tīkla barošanas kabelis, neatkarīgi no tā, vai šis barošanas kabelis un kontrolleris ir iekšējs vai ārējs attiecībā pret attēlveidošanas ierīci, veic vienu stundu ilgu priekšgala cipariekārtas enerģijas mērījumu un vidējo jaudu reģistrē, kamēr galvenais ražojums atrodas miega režīmā. Pēc tam, kad enerģijas patēriņš ir mērīts vienu stundu, drukāšanas darbu nosūta uz galveno ražojumu, lai pārliecinātos, ka priekšgala cipariekārta ir reaģētspējīga. |
| --- | --- |

10.2.2.

Ja priekšgala cipariekārtai ir atsevišķs tīkla barošanas kabelis, neatkarīgi no tā, vai šis barošanas kabelis un kontrolleris ir iekšējs vai ārējs attiecībā pret attēlveidošanas ierīci, veic vienu stundu ilgu priekšgala cipariekārtas enerģijas mērījumu un vidējo jaudu reģistrē, kamēr galvenais ražojums atrodas miega režīmā. Pēc tam, kad enerģijas patēriņš ir mērīts vienu stundu, drukāšanas darbu nosūta uz galveno ražojumu, lai pārliecinātos, ka priekšgala cipariekārta ir reaģētspējīga.

| 10.2.3. | Ja priekšgala cipariekārtai nav atsevišķa tīkla barošanas kabeļa, testētājs mēra priekšgala cipariekārtai nepieciešamo līdzstrāvas jaudu, kad visa ierīce kopumā atrodas miega režīmā. Priekšgala cipariekārtai veic vienu stundu ilgu līdzstrāvas ieejas jaudas mērījumu un vidējo jaudu reģistrē, kad galvenais ražojums atrodas miega režīmā. Pēc tam, kad enerģijas patēriņš ir mērīts vienu stundu, drukāšanas darbu nosūta uz galveno ražojumu, lai pārliecinātos, ka priekšgala cipariekārta ir reaģētspējīga. |
| --- | --- |

10.2.3.

Ja priekšgala cipariekārtai nav atsevišķa tīkla barošanas kabeļa, testētājs mēra priekšgala cipariekārtai nepieciešamo līdzstrāvas jaudu, kad visa ierīce kopumā atrodas miega režīmā. Priekšgala cipariekārtai veic vienu stundu ilgu līdzstrāvas ieejas jaudas mērījumu un vidējo jaudu reģistrē, kad galvenais ražojums atrodas miega režīmā. Pēc tam, kad enerģijas patēriņš ir mērīts vienu stundu, drukāšanas darbu nosūta uz galveno ražojumu, lai pārliecinātos, ka priekšgala cipariekārta ir reaģētspējīga.

| 10.2.4. | Attiecībā uz 10.2.2. un 10.2.3. iedaļā minēto klasi vērā ņem turpmāk minētos kritērijus:






  a) | ražotāji sniedz informāciju par:






  1) | to, vai priekšgala cipariekārtas miega režīms piegādes konfigurācijā ir iespējots; un |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.4.

Attiecībā uz 10.2.2. un 10.2.3. iedaļā minēto klasi vērā ņem turpmāk minētos kritērijus:

a)

ražotāji sniedz informāciju par:

1)

to, vai priekšgala cipariekārtas miega režīms piegādes konfigurācijā ir iespējots; un

| 2) | kāds ir laiks, kas ir paredzēts priekšgala cipariekārtas pāriešanai miega režīmā; |
| --- | --- |

2)

kāds ir laiks, kas ir paredzēts priekšgala cipariekārtas pāriešanai miega režīmā;

| b) | ja priekšgala cipariekārta minētās vienas stundas beigās nereaģē uz drukāšanas pieprasījumu, testēšanas metodē izmērīto enerģijas patēriņa līmeni gatavības režīmā paziņo kā enerģijas patēriņu miega režīmā. |
| --- | --- |

b)

ja priekšgala cipariekārta minētās vienas stundas beigās nereaģē uz drukāšanas pieprasījumu, testēšanas metodē izmērīto enerģijas patēriņa līmeni gatavības režīmā paziņo kā enerģijas patēriņu miega režīmā.

Piezīme. Informāciju, ko par ražojuma testēšanu noteicis vai sniedzis ražotājs, dara publiski pieejamu.

11.   Atsauces

| 11.1. | ISO/IEC 10561:1999. Informācijas tehnoloģija – Biroju aprīkojums – Drukāšanas ierīces – Caurlaidspējas mērīšanas metode – 1. un 2. kategorijas printeri. |
| --- | --- |

11.1.

ISO/IEC 10561:1999. Informācijas tehnoloģija – Biroju aprīkojums – Drukāšanas ierīces – Caurlaidspējas mērīšanas metode – 1. un 2. kategorijas printeri.

| 11.2. | IEC 62301:2011. Mājsaimniecības elektroierīces – dežūrjaudas mērīšana. 2.0. izd.

  21.   tabula


  Attēlu skaits vienā dienā, kas aprēķināts, kad ražojumu darbības ātrums ir attiecīgi no 1 līdz 100 ipm










  Darbības ātrums (ipm) | Darbu skaits / viena diena | Nenoapaļots attēlu skaits / viens darbs | Attēlu skaits / viens darbs | Attēlu skaits / viena diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 0,06 | 1 | 8 |
| 2 | 8 | 0,25 | 1 | 8 |
| 3 | 8 | 0,56 | 1 | 8 |
| 4 | 8 | 1,00 | 1 | 8 |
| 5 | 8 | 1,56 | 1 | 8 |
| 6 | 8 | 2,25 | 2 | 16 |
| 7 | 8 | 3,06 | 3 | 24 |
| 8 | 8 | 4,00 | 4 | 32 |
| 9 | 9 | 4,50 | 4 | 36 |
| 10 | 10 | 5,00 | 5 | 50 |
| 11 | 11 | 5,50 | 5 | 55 |
| 12 | 12 | 6,00 | 6 | 72 |
| 13 | 13 | 6,50 | 6 | 78 |
| 14 | 14 | 7,00 | 7 | 98 |
| 15 | 15 | 7,50 | 7 | 105 |
| 16 | 16 | 8,00 | 8 | 128 |
| 17 | 17 | 8,50 | 8 | 136 |
| 18 | 18 | 9,00 | 9 | 162 |
| 19 | 19 | 9,50 | 9 | 171 |
| 20 | 20 | 10,00 | 10 | 200 |
| 21 | 21 | 10,50 | 10 | 210 |
| 22 | 22 | 11,00 | 11 | 242 |
| 23 | 23 | 11,50 | 11 | 253 |
| 24 | 24 | 12,00 | 12 | 288 |
| 25 | 25 | 12,50 | 12 | 300 |
| 26 | 26 | 13,00 | 13 | 338 |
| 27 | 27 | 13,50 | 13 | 351 |
| 28 | 28 | 14,00 | 14 | 392 |
| 29 | 29 | 14,50 | 14 | 406 |
| 30 | 30 | 15,00 | 15 | 450 |
| 31 | 31 | 15,50 | 15 | 465 |
| 32 | 32 | 16,00 | 16 | 512 |
| 33 | 32 | 17,02 | 17 | 544 |
| 34 | 32 | 18,06 | 18 | 576 |
| 35 | 32 | 19,14 | 19 | 608 |
| 36 | 32 | 20,25 | 20 | 640 |
| 37 | 32 | 21,39 | 21 | 672 |
| 38 | 32 | 22,56 | 22 | 704 |
| 39 | 32 | 23,77 | 23 | 736 |
| 40 | 32 | 25,00 | 25 | 800 |
| 41 | 32 | 26,27 | 26 | 832 |
| 42 | 32 | 27,56 | 27 | 864 |
| 43 | 32 | 28,89 | 28 | 896 |
| 44 | 32 | 30,25 | 30 | 960 |
| 45 | 32 | 31,64 | 31 | 992 |
| 46 | 32 | 33,06 | 33 | 1 056 |
| 47 | 32 | 34,52 | 34 | 1 088 |
| 48 | 32 | 36,00 | 36 | 1 152 |
| 49 | 32 | 37,52 | 37 | 1 184 |
| 50 | 32 | 39,06 | 39 | 1 248 |
| 51 | 32 | 40,64 | 40 | 1 280 |
| 52 | 32 | 42,25 | 42 | 1 344 |
| 53 | 32 | 43,89 | 43 | 1 376 |
| 54 | 32 | 45,56 | 45 | 1 440 |
| 55 | 32 | 47,27 | 47 | 1 504 |
| 56 | 32 | 49,00 | 49 | 1 568 |
| 57 | 32 | 50,77 | 50 | 1 600 |
| 58 | 32 | 52,56 | 52 | 1 664 |
| 59 | 32 | 54,39 | 54 | 1 728 |
| 60 | 32 | 56,25 | 56 | 1 792 |
| 61 | 32 | 58,14 | 58 | 1 856 |
| 62 | 32 | 60,06 | 60 | 1 920 |
| 63 | 32 | 62,02 | 62 | 1 984 |
| 64 | 32 | 64,00 | 64 | 2 048 |
| 65 | 32 | 66,02 | 66 | 2 112 |
| 66 | 32 | 68,06 | 68 | 2 176 |
| 67 | 32 | 70,14 | 70 | 2 240 |
| 68 | 32 | 72,25 | 72 | 2 304 |
| 69 | 32 | 74,39 | 74 | 2 368 |
| 70 | 32 | 76,56 | 76 | 2 432 |
| 71 | 32 | 78,77 | 78 | 2 496 |
| 72 | 32 | 81,00 | 81 | 2 592 |
| 73 | 32 | 83,27 | 83 | 2 656 |
| 74 | 32 | 85,56 | 85 | 2 720 |
| 75 | 32 | 87,89 | 87 | 2 784 |
| 76 | 32 | 90,25 | 90 | 2 880 |
| 77 | 32 | 92,64 | 92 | 2 944 |
| 78 | 32 | 95,06 | 95 | 3 040 |
| 79 | 32 | 97,52 | 97 | 3 104 |
| 80 | 32 | 100,00 | 100 | 3 200 |
| 81 | 32 | 102,52 | 102 | 3 264 |
| 82 | 32 | 105,06 | 105 | 3 360 |
| 83 | 32 | 107,64 | 107 | 3 424 |
| 84 | 32 | 110,25 | 110 | 3 520 |
| 85 | 32 | 112,89 | 112 | 3 584 |
| 86 | 32 | 115,56 | 115 | 3 680 |
| 87 | 32 | 118,27 | 118 | 3 776 |
| 88 | 32 | 121,00 | 121 | 3 872 |
| 89 | 32 | 123,77 | 123 | 3 936 |
| 90 | 32 | 126,56 | 126 | 4 032 |
| 91 | 32 | 129,39 | 129 | 4 128 |
| 92 | 32 | 132,25 | 132 | 4 224 |
| 93 | 32 | 135,14 | 135 | 4 320 |
| 94 | 32 | 138,06 | 138 | 4 416 |
| 95 | 32 | 141,02 | 141 | 4 512 |
| 96 | 32 | 144,00 | 144 | 4 608 |
| 97 | 32 | 147,02 | 147 | 4 704 |
| 98 | 32 | 150,06 | 150 | 4 800 |
| 99 | 32 | 153,14 | 153 | 4 896 |
| 100 | 32 | 156,25 | 156 | 4 992” |

11.2.

IEC 62301:2011. Mājsaimniecības elektroierīces – dežūrjaudas mērīšana. 2.0. izd.

21.   tabula

Attēlu skaits vienā dienā, kas aprēķināts, kad ražojumu darbības ātrums ir attiecīgi no 1 līdz 100 ipm

Darbības ātrums (ipm)

Darbu skaits / viena diena

Nenoapaļots attēlu skaits / viens darbs

Attēlu skaits / viens darbs

Attēlu skaits / viena diena

1

8

0,06

1

8

2

8

0,25

1

8

3

8

0,56

1

8

4

8

1,00

1

8

5

8

1,56

1

8

6

8

2,25

2

16

7

8

3,06

3

24

8

8

4,00

4

32

9

9

4,50

4

36

10

10

5,00

5

50

11

11

5,50

5

55

12

12

6,00

6

72

13

13

6,50

6

78

14

14

7,00

7

98

15

15

7,50

7

105

16

16

8,00

8

128

17

17

8,50

8

136

18

18

9,00

9

162

19

19

9,50

9

171

20

20

10,00

10

200

21

21

10,50

10

210

22

22

11,00

11

242

23

23

11,50

11

253

24

24

12,00

12

288

25

25

12,50

12

300

26

26

13,00

13

338

27

27

13,50

13

351

28

28

14,00

14

392

29

29

14,50

14

406

30

30

15,00

15

450

31

31

15,50

15

465

32

32

16,00

16

512

33

32

17,02

17

544

34

32

18,06

18

576

35

32

19,14

19

608

36

32

20,25

20

640

37

32

21,39

21

672

38

32

22,56

22

704

39

32

23,77

23

736

40

32

25,00

25

800

41

32

26,27

26

832

42

32

27,56

27

864

43

32

28,89

28

896

44

32

30,25

30

960

45

32

31,64

31

992

46

32

33,06

33

1 056

47

32

34,52

34

1 088

48

32

36,00

36

1 152

49

32

37,52

37

1 184

50

32

39,06

39

1 248

51

32

40,64

40

1 280

52

32

42,25

42

1 344

53

32

43,89

43

1 376

54

32

45,56

45

1 440

55

32

47,27

47

1 504

56

32

49,00

49

1 568

57

32

50,77

50

1 600

58

32

52,56

52

1 664

59

32

54,39

54

1 728

60

32

56,25

56

1 792

61

32

58,14

58

1 856

62

32

60,06

60

1 920

63

32

62,02

62

1 984

64

32

64,00

64

2 048

65

32

66,02

66

2 112

66

32

68,06

68

2 176

67

32

70,14

70

2 240

68

32

72,25

72

2 304

69

32

74,39

74

2 368

70

32

76,56

76

2 432

71

32

78,77

78

2 496

72

32

81,00

81

2 592

73

32

83,27

83

2 656

74

32

85,56

85

2 720

75

32

87,89

87

2 784

76

32

90,25

90

2 880

77

32

92,64

92

2 944

78

32

95,06

95

3 040

79

32

97,52

97

3 104

80

32

100,00

100

3 200

81

32

102,52

102

3 264

82

32

105,06

105

3 360

83

32

107,64

107

3 424

84

32

110,25

110

3 520

85

32

112,89

112

3 584

86

32

115,56

115

3 680

87

32

118,27

118

3 776

88

32

121,00

121

3 872

89

32

123,77

123

3 936

90

32

126,56

126

4 032

91

32

129,39

129

4 128

92

32

132,25

132

4 224

93

32

135,14

135

4 320

94

32

138,06

138

4 416

95

32

141,02

141

4 512

96

32

144,00

144

4 608

97

32

147,02

147

4 704

98

32

150,06

150

4 800

99

32

153,14

153

4 896

100

32

156,25

156

4 992”

---

(1)  Starptautiskā Elektrotehniskā komisija (IEC). IEC standarts 62040-3:2011. “Nepārtrauktās barošanas avoti (UPS). 3. daļa. Veiktspējas un testēšanas prasību precizēšanas metode”. 2.0. izd.

1

IEC

IEC

UPS

(2)  Galvenā barošanas avota atteice notiek tad, kad spriegums un frekvence neatbilst nominālajām pielaidēm stabilas vai pagaidu darbības laikā vai kad izkropļojumi vai pārtraukumi ir ārpus UPS noteiktajām robežām.

2

UPS

(3)  VFD UPS izeja ir atkarīga no pārmaiņām ieejas maiņstrāvas spriegumā un frekvencē un nav paredzēta citām koriģējošām funkcijām, piemēram, tām, kas rodas, kad izmanto transformatorus ar pārslēdzamiem atzarojumiem.

3

VFD UPS

(4)  Izejas sprieguma pieļaujamās novirzes, kas ir mazākas par ieejas sprieguma diapazonu, norāda ražotājs. VI UPS izejas strāva ir atkarīga no ieejas maiņstrāvas frekvences, un izejas spriegums nepārsniedz noteiktās sprieguma robežas (kuras nodrošina citas korektīvas sprieguma funkcijas, piemēram, tās, ko rada aktīvu un/vai pasīvu ķēžu izmantošana).

4

VI UPS

(5)  Šāda definīcija pieļauj, ka nepārtrauktās barošanas avotam piegādāto jaudu, kas ir lielāka par 100 000 W, var ievadīt atpakaļ maiņstrāvas tīklā, nepārtrauktās barošanas avotam esot testēšanas režīmā, turklāt ir jāievēro vietējie noteikumi.

5

(6)  Pulsācijas ir vienā periodā radītās taisngrieža amplitūdas vērtības, kas atkarīgas no taisngrieža konstrukcijas un fāžu skaita ieejā.

6

(7)  Starptautiskā Elektrotehniskā komisija (IEC). IEC standarts 62053-21. “Elektroenerģijas mērīšanas iekārtas (maiņstrāvas). Īpašas prasības. 21. daļa: Aktīvās enerģijas statiskie skaitītāji (1. un 2. klase).” 1.0. izd.

7

IEC

IEC

(8)  Starptautiskā Elektrotehniskā komisija (IEC). IEC standarts 62053-22. “Elektroenerģijas mērīšanas iekārtas (maiņstrāvas). Īpašas prasības. 22. daļa: Aktīvās enerģijas statiskie skaitītāji (0,2 S un 0,5 S klase)”. 1.0. izd.

8

IEC

IEC

(9)  Amerikas Nacionālais standartu institūts. ANSI standarts C.12.1 “American National Standard for Electric Meters: Code for Electricity Metering” (Amerikas Nacionālais standarts elektriskām mērierīcēm: elektrības mērīšanas kodekss), 2008. gads.

9

American National Standard for Electric Meters: Code for Electricity Metering

(10)  GB nosaka kā 1 0243 vai 230 baitus.

10

3

30

(11)  Piezīme. 230 V maiņstrāva attiecas uz Eiropas tirgu, savukārt 115 V maiņstrāva – uz Ziemeļamerikas tirgu.

11

Piezīme.

(12)  http://www.spec.org/sert/

12

(13)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-Design_Document.pdf

13

(14)  http://www.spec.org/

14

(15)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-User_Guide.pdf

15

(16)  Šajā specifikācijā “maiņstrāvas tīkls” vai “barošanas tīkls” ir ievades jaudas avots, tostarp līdzstrāvas barošanas avots ražojumiem, kuri darbojas vienīgi ārpus līdzstrāvas.

16

(17)  IEC 62301, 1.0. izd. – Sadzīves elektroiekārtas – Gaidstāves režīma jaudas mērīšana.

17

(18)  Mērījumu nenoteiktības aprēķinus veic atbilstoši IEC 62301 2.0. izd. D papildinājumam.

18

Aprēķina vienīgi nenoteiktību, kas rodas mērinstrumenta dēļ.

(19)  Lieto arī nosaukumu “Paralēlā pieslēgvieta” vai Centronics saskarne.

19

Centronics

(20)  Elektrotehnikas un elektronikas inženieru institūta (IEEE) standarts 802.3az-2010. “IEEE standarts informācijas tehnoloģijām. Telekomunikācijas un informācijas apmaiņa starp sistēmām. Vietējie un pilsēttīkla savienojumi. Īpašas prasības. 3. daļa. Nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpiekļuves (CSMA/DA) metode un fizisko slāņu specifikācijas”, 2010.

20

IEEE

IEEE

CSMA/DA

---