# Úřední věstník L 114/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 114 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5716. dubna 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 114

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5716. dubna 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2014/200/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 17. července 2013 o státní podpoře SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), kterou poskytlo Španělsko Daňový režim určitých dohod o finančním leasingu známý též pod názvem španělský systém zdanění leasingu
  (oznámeno pod číslem C(2013) 4426)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/201/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 2. října 2013 o vyrovnání společnosti Simet SpA za služby veřejné dopravy poskytované mezi lety 1987 a 2003 (státní podpora SA.33037 (2012/C) – Itálie)
  (oznámeno pod číslem C(2013) 6251)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2014/202/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. března 2014, kterým se stanoví postoj Evropské unie k rozhodnutí řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o doplnění specifikací počítačových serverů a zdrojů nepřerušovaného napájení do přílohy C dohody a o revizi specifikací displejů a zobrazovacích zařízení zahrnutých v příloze C dohody (
  1
  ) | 68 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

2014/200/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 17. července 2013 o státní podpoře SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), kterou poskytlo Španělsko Daňový režim určitých dohod o finančním leasingu známý též pod názvem španělský systém zdanění leasingu
  (oznámeno pod číslem C(2013) 4426)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2013) 4426)

1

1

2014/201/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 2. října 2013 o vyrovnání společnosti Simet SpA za služby veřejné dopravy poskytované mezi lety 1987 a 2003 (státní podpora SA.33037 (2012/C) – Itálie)
  (oznámeno pod číslem C(2013) 6251)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2013) 6251)

1

48

2014/202/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. března 2014, kterým se stanoví postoj Evropské unie k rozhodnutí řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o doplnění specifikací počítačových serverů a zdrojů nepřerušovaného napájení do přílohy C dohody a o revizi specifikací displejů a zobrazovacích zařízení zahrnutých v příloze C dohody (
  1
  )

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 16.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 114/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. července 2013

o státní podpoře SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), kterou poskytlo Španělsko Daňový režim určitých dohod o finančním leasingu známý též pod názvem „španělský systém zdanění leasingu“

(oznámeno pod číslem C(2013) 4426)

(Pouze španělské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2014/200/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými články (1), a s ohledem na jejich stanoviska,

Vzhledem k tomu, že:

1.   POSTUPY

| (1) | Podle několika stížností, jež zaznamenala Komise od května 2006, španělský režim vztahující se na rejdařské společnosti od roku 2002 (španělský systém zdanění leasingu) umožňoval společnostem zabývajícím se námořní dopravou kupovat ve Španělsku lodě s 20–30 % slevou. Dvě vnitrostátní federace loděnic a jedna samostatná loděnice si stěžovaly zejména na to, že v důsledku tohoto režimu španělské loděnice připravily jejich členy o smlouvy na zhotovení lodí. Dne 13. července 2010 sdružení loďařských společností ze sedmi evropských zemí společně podepsaly petici proti takzvanému španělskému systému zdanění leasingu. Tyto stížnosti podpořila nejméně jedna rejdařská společnost. V srpnu 2010 na stejné téma vznesl dotaz poslanec Evropského parlamentu (2). |
| --- | --- |

(1)

Podle několika stížností, jež zaznamenala Komise od května 2006, španělský režim vztahující se na rejdařské společnosti od roku 2002 (španělský systém zdanění leasingu) umožňoval společnostem zabývajícím se námořní dopravou kupovat ve Španělsku lodě s 20–30 % slevou. Dvě vnitrostátní federace loděnic a jedna samostatná loděnice si stěžovaly zejména na to, že v důsledku tohoto režimu španělské loděnice připravily jejich členy o smlouvy na zhotovení lodí. Dne 13. července 2010 sdružení loďařských společností ze sedmi evropských zemí společně podepsaly petici proti takzvanému španělskému systému zdanění leasingu. Tyto stížnosti podpořila nejméně jedna rejdařská společnost. V srpnu 2010 na stejné téma vznesl dotaz poslanec Evropského parlamentu (2).

| (2) | Komise svými dopisy ze dne 15. září 2006, 30. ledna 2007, 6. listopadu 2007 a 3. března 2008 zaslala Španělsku žádosti o informace. Španělsko odpovědělo dopisy ze dne 16. října 2006, 23. a 27. února 2007 a 11. ledna a 27. března 2008. Na setkání, které se konalo dne 29. dubna 2008, požádala Komise o doplňující informace, které Španělsko poskytlo dopisem ze dne 17. června 2008. Komise si dopisy ze dne 23. září 2008 vyžádala další doplňující informace, které Španělsko poskytlo dopisem ze dne 24. října 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komise svými dopisy ze dne 15. září 2006, 30. ledna 2007, 6. listopadu 2007 a 3. března 2008 zaslala Španělsku žádosti o informace. Španělsko odpovědělo dopisy ze dne 16. října 2006, 23. a 27. února 2007 a 11. ledna a 27. března 2008. Na setkání, které se konalo dne 29. dubna 2008, požádala Komise o doplňující informace, které Španělsko poskytlo dopisem ze dne 17. června 2008. Komise si dopisy ze dne 23. září 2008 vyžádala další doplňující informace, které Španělsko poskytlo dopisem ze dne 24. října 2008.

| (3) | Po obdržení nových informací od stěžovatelů si Komise dopisy ze dne 11. ledna a 25. května 2010 vyžádala další doplňující informace. Španělsko odpovědělo dopisy ze dne 10. března a 26. července 2010. Dne 24. ledna 2011 se uskutečnilo setkání se španělskými orgány. |
| --- | --- |

(3)

Po obdržení nových informací od stěžovatelů si Komise dopisy ze dne 11. ledna a 25. května 2010 vyžádala další doplňující informace. Španělsko odpovědělo dopisy ze dne 10. března a 26. července 2010. Dne 24. ledna 2011 se uskutečnilo setkání se španělskými orgány.

| (4) | Komise svým dopisem ze dne 29. června 2011 informovala Španělsko, že se rozhodla zahájit řízení ve věci podpory podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(4)

Komise svým dopisem ze dne 29. června 2011 informovala Španělsko, že se rozhodla zahájit řízení ve věci podpory podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (5) | Španělsko se k rozhodnutí zahájit formální řízení vyjádřilo dopisem ze dne 2. srpna 2011. |
| --- | --- |

(5)

Španělsko se k rozhodnutí zahájit formální řízení vyjádřilo dopisem ze dne 2. srpna 2011.

| (6) | Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (dále jen „rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění“) bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k uvedeným opatřením. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (dále jen „rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění“) bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k uvedeným opatřením.

| (7) | Komise obdržela připomínky od některých zúčastněných stran. Dopisy ze dne 23. února, 7. března, 11. července a 29. října 2012 a 12. a 25. února a 22. dubna 2013 je předala Španělsku, kterému byla poskytnuta možnost na ně reagovat. Jeho připomínky obdržela Komise v dopisech ze dne 30. dubna, 24. května, 9. a 23. července a 14. listopadu 2012 a 25. února, 12. března a 21. května 2013. Španělsko rovněž předložilo doplňující připomínky dopisy ze dne 3. a 9. října 2012. Na žádost zúčastněných stran se Komise setkala se zástupci asociace Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (dále jen „asociace PYMAR“) (4) dne 13. listopadu 2012 a 4. února 2013 a se španělskými orgány dne 6. března 2013. |
| --- | --- |

(7)

Komise obdržela připomínky od některých zúčastněných stran. Dopisy ze dne 23. února, 7. března, 11. července a 29. října 2012 a 12. a 25. února a 22. dubna 2013 je předala Španělsku, kterému byla poskytnuta možnost na ně reagovat. Jeho připomínky obdržela Komise v dopisech ze dne 30. dubna, 24. května, 9. a 23. července a 14. listopadu 2012 a 25. února, 12. března a 21. května 2013. Španělsko rovněž předložilo doplňující připomínky dopisy ze dne 3. a 9. října 2012. Na žádost zúčastněných stran se Komise setkala se zástupci asociace Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (dále jen „asociace PYMAR“) (4) dne 13. listopadu 2012 a 4. února 2013 a se španělskými orgány dne 6. března 2013.

2.   POPIS ŠPANĚLSKÉHO SYSTÉMU ZDANĚNÍ LEASINGU

| (8) | Španělský systém zdanění leasingu se používá při transakcích, které se týkají stavby lodí loděnicemi (prodávajícím) a pořízení námořních plavidel námořními dopravci (kupujícím) a financování těchto transakcí pomocí určité právní a finanční struktury ad hoc. |
| --- | --- |

(8)

Španělský systém zdanění leasingu se používá při transakcích, které se týkají stavby lodí loděnicemi (prodávajícím) a pořízení námořních plavidel námořními dopravci (kupujícím) a financování těchto transakcí pomocí určité právní a finanční struktury ad hoc.

| (9) | Španělský systém zdanění leasingu je založen na:






  — | právní a finanční struktuře ad hoc, kterou vytvoří určitá banka a která figuruje mezi rejdařskou společností a loděnicí, resp. mezi kupujícím a prodávajícím daného plavidla, |
| --- | --- | --- |

(9)

Španělský systém zdanění leasingu je založen na:

—

právní a finanční struktuře ad hoc, kterou vytvoří určitá banka a která figuruje mezi rejdařskou společností a loděnicí, resp. mezi kupujícím a prodávajícím daného plavidla,

| — | složité síti smluv mezi jednotlivými účastníky transakce, |
| --- | --- |

—

složité síti smluv mezi jednotlivými účastníky transakce,

| — | použití různých španělských daňových opatření. |
| --- | --- |

—

použití různých španělských daňových opatření.

| (10) | Španělské orgány na žádost Komise potvrdily, že španělský systém zdanění leasingu byl v době od 1. ledna 2002 do 30. června 2010 použit při 273 transakcích týkajících se stavby a nabytí lodí v celkové hodnotě 8 727 997 332 EUR. Systém byl používán i nadále, a to až do 29. června 2011, kdy bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení. Kupujícími jsou rejdařské společnosti z celé Evropy i mimo Evropu. Všechny transakce kromě jediné (smlouva ve výši 6 148 969 EUR) se týkaly španělských loděnic. |
| --- | --- |

(10)

Španělské orgány na žádost Komise potvrdily, že španělský systém zdanění leasingu byl v době od 1. ledna 2002 do 30. června 2010 použit při 273 transakcích týkajících se stavby a nabytí lodí v celkové hodnotě 8 727 997 332 EUR. Systém byl používán i nadále, a to až do 29. června 2011, kdy bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení. Kupujícími jsou rejdařské společnosti z celé Evropy i mimo Evropu. Všechny transakce kromě jediné (smlouva ve výši 6 148 969 EUR) se týkaly španělských loděnic.

2.1   ŠPANĚLSKÝ SYSTÉM ZDANĚNÍ LEASINGU – PRÁVNÍ A FINANČNÍ STRUKTURA

| (11) | Jak již bylo uvedeno, fungování španělského systému zdanění leasingu umožňuje vlastníkovi lodi získat novou loď s 20–30 % slevou z ceny účtované loděnicí. Aby rejdařská společnost tuto sníženou cenu (po odečtu slevy) získala, musí souhlasit s tím, že dané plavidlo nekoupí přímo od loděnice, nýbrž od hospodářského zájmového sdružení, které je založeno podle španělského práva a zřízeno určitou bankou. |
| --- | --- |

(11)

Jak již bylo uvedeno, fungování španělského systému zdanění leasingu umožňuje vlastníkovi lodi získat novou loď s 20–30 % slevou z ceny účtované loděnicí. Aby rejdařská společnost tuto sníženou cenu (po odečtu slevy) získala, musí souhlasit s tím, že dané plavidlo nekoupí přímo od loděnice, nýbrž od hospodářského zájmového sdružení, které je založeno podle španělského práva a zřízeno určitou bankou.

| (12) | Struktura španělského systému zdanění leasingu je režim daňového plánování, který obvykle organizuje banka za účelem vytvoření daňových výhod pro investory v daňově transparentním hospodářském zájmovém sdružení a přenosu části těchto daňových výhod na rejdařskou společnost ve formě slevy z ceny plavidla. Zbylou část výhod si ponechávají investoři hospodářského zájmového sdružení jako odměnu za svou investici. Kromě hospodářského zájmového sdružení jsou do operace prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu zapojeni i další prostředníci, jako banka a leasingová společnost (viz níže uvedený diagram). |
| --- | --- |

(12)

Struktura španělského systému zdanění leasingu je režim daňového plánování, který obvykle organizuje banka za účelem vytvoření daňových výhod pro investory v daňově transparentním hospodářském zájmovém sdružení a přenosu části těchto daňových výhod na rejdařskou společnost ve formě slevy z ceny plavidla. Zbylou část výhod si ponechávají investoři hospodářského zájmového sdružení jako odměnu za svou investici. Kromě hospodářského zájmového sdružení jsou do operace prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu zapojeni i další prostředníci, jako banka a leasingová společnost (viz níže uvedený diagram).

Image

| (13) | V praxi tento systém funguje tak, že hospodářské zájmové sdružení si najme plavidlo od leasingové společnosti od data zahájení jeho stavby. Jakmile je plavidlo postaveno, pronajme je hospodářské zájmové sdružení rejdařské společnosti bez posádky („barefoot charter“) a rejdařská společnost začne plavidlo provozovat. Prostřednictvím recipročních opčních smluv na koupi a prodej se hospodářské zájmové sdružení v každém případě zaváže, že po skončení leasingové smlouvy plavidlo koupí, a rejdařská společnost se zaváže ke koupi tohoto plavidla po skončení jeho pronájmu bez posádky (5). Datum uplatnění opcí z leasingové smlouvy je stanoveno tak, aby o několik týdnů předcházelo datu uplatnění opce ze smlouvy o pronájmu lodi („barefoot charter“). K uplatnění obou opcí dojde poté, co hospodářské zájmové sdružení zvolí režim zdanění podle tonáže (pro podrobnější popis viz oddíl 27) Jak bylo již uvedeno, mají španělská hospodářská zájmová sdružení právní subjektivitu odlišnou od právní subjektivity jejich členů. V důsledku toho mohou hospodářská zájmová sdružení požádat o použití ustanovení o předčasném odpisování a o alternativní režim zdanění podle tonáže, jak stanoví články 124–128 zákona o DPPO (viz oddíl 2.2.4, opatření 4: Zdanění podle tonáže), jestliže splňují požadavky způsobilosti podle španělských právních předpisů, i když žádný z jejich členů není rejdařskou společností. Zúčastněné strany podepíší rámcovou dohodu, aby bylo zajištěno, že s organizací a fungováním této struktury španělského systému zdanění leasingu všechny souhlasí. |
| --- | --- |

(13)

V praxi tento systém funguje tak, že hospodářské zájmové sdružení si najme plavidlo od leasingové společnosti od data zahájení jeho stavby. Jakmile je plavidlo postaveno, pronajme je hospodářské zájmové sdružení rejdařské společnosti bez posádky („barefoot charter“) a rejdařská společnost začne plavidlo provozovat. Prostřednictvím recipročních opčních smluv na koupi a prodej se hospodářské zájmové sdružení v každém případě zaváže, že po skončení leasingové smlouvy plavidlo koupí, a rejdařská společnost se zaváže ke koupi tohoto plavidla po skončení jeho pronájmu bez posádky (5). Datum uplatnění opcí z leasingové smlouvy je stanoveno tak, aby o několik týdnů předcházelo datu uplatnění opce ze smlouvy o pronájmu lodi („barefoot charter“). K uplatnění obou opcí dojde poté, co hospodářské zájmové sdružení zvolí režim zdanění podle tonáže (pro podrobnější popis viz oddíl 27) Jak bylo již uvedeno, mají španělská hospodářská zájmová sdružení právní subjektivitu odlišnou od právní subjektivity jejich členů. V důsledku toho mohou hospodářská zájmová sdružení požádat o použití ustanovení o předčasném odpisování a o alternativní režim zdanění podle tonáže, jak stanoví články 124–128 zákona o DPPO (viz oddíl 2.2.4, opatření 4: Zdanění podle tonáže), jestliže splňují požadavky způsobilosti podle španělských právních předpisů, i když žádný z jejich členů není rejdařskou společností. Zúčastněné strany podepíší rámcovou dohodu, aby bylo zajištěno, že s organizací a fungováním této struktury španělského systému zdanění leasingu všechny souhlasí.

| (14) | Transakce, k nimž mezi jednotlivými účastníky španělského systému zdanění leasingu dochází, byly podrobněji popsány v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění (oddíl 2.2) (6) na základě příkladů, jež poskytlo Španělsko (7) |
| --- | --- |

(14)

Transakce, k nimž mezi jednotlivými účastníky španělského systému zdanění leasingu dochází, byly podrobněji popsány v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění (oddíl 2.2) (6) na základě příkladů, jež poskytlo Španělsko (7)

2.2   ŠPANĚLSKÝ SYSTÉM ZDANĚNÍ LEASINGU – DAŇOVÉ ASPEKTY

| (15) | Účelem španělského systému zdanění leasingu popsaného v oddíle o nahoře je především generovat výhody, jež vyplývají z určitých daňových opatření, ve prospěch hospodářského zájmového sdružení a investorů, kteří jsou jeho účastníky a kteří poté část těchto výhod přenesou na rejdařskou společnost, která nabývá nové plavidlo. |
| --- | --- |

(15)

Účelem španělského systému zdanění leasingu popsaného v oddíle o nahoře je především generovat výhody, jež vyplývají z určitých daňových opatření, ve prospěch hospodářského zájmového sdružení a investorů, kteří jsou jeho účastníky a kteří poté část těchto výhod přenesou na rejdařskou společnost, která nabývá nové plavidlo.

| (16) | Hospodářské zájmové sdružení získává daňové výhody ve dvou fázích podle dvou různých souborů daňových předpisů. V první fázi se použije předčasné a zrychlené odpisování pronajatého plavidla v rámci „běžného“ systému daně z příjmu právnických osob. To vytvoří hospodářskému zájmovému sdružení vysoké daňové ztráty. Vzhledem tomu, že hospodářské zájmové sdružení je daňově transparentním subjektem, lze tyto ztráty odečíst od vlastních výnosů investorů v poměru k jejich podílům v hospodářském zájmovém sdružení. |
| --- | --- |

(16)

Hospodářské zájmové sdružení získává daňové výhody ve dvou fázích podle dvou různých souborů daňových předpisů. V první fázi se použije předčasné a zrychlené odpisování pronajatého plavidla v rámci „běžného“ systému daně z příjmu právnických osob. To vytvoří hospodářskému zájmovému sdružení vysoké daňové ztráty. Vzhledem tomu, že hospodářské zájmové sdružení je daňově transparentním subjektem, lze tyto ztráty odečíst od vlastních výnosů investorů v poměru k jejich podílům v hospodářském zájmovém sdružení.

| (17) | Za běžných okolností by úspory na daních dosažené díky tomuto předčasnému a zrychlenému odpisování nákladů plavidla měly být vyrovnány zvýšenými daňovými platbami později, když je plavidlo zcela odepsáno a nelze již odečítat žádné další odepsané náklady, nebo když je prodáno a z prodeje vyplyne kapitálový zisk (8). Jelikož je hospodářské zájmové sdružení daňově transparentním subjektem, jeho zvýšené zisky v pozdějších letech by normálně byly připočteny k vlastním výnosům investorů a zdaněny. |
| --- | --- |

(17)

Za běžných okolností by úspory na daních dosažené díky tomuto předčasnému a zrychlenému odpisování nákladů plavidla měly být vyrovnány zvýšenými daňovými platbami později, když je plavidlo zcela odepsáno a nelze již odečítat žádné další odepsané náklady, nebo když je prodáno a z prodeje vyplyne kapitálový zisk (8). Jelikož je hospodářské zájmové sdružení daňově transparentním subjektem, jeho zvýšené zisky v pozdějších letech by normálně byly připočteny k vlastním výnosům investorů a zdaněny.

| (18) | Při operacích prováděných v rámci španělského systému zdanění leasingu si však hospodářské zájmové sdružení po dosažení úplného odpisu tato plavidla neponechává. Ve druhé fázi jsou daňové úspory, které vyplývají z počátečních ztrát přenesených na investory, zajištěny v důsledku přechodu hospodářského zájmového sdružení na systém zdanění podle tonáže v rámci daně z příjmu a plného osvobození od zdanění kapitálových zisků, jež vzniknou, když je plavidlo – krátce po přechodu na nový systém – prodáno rejdařské společnosti (9). Pro další podrobnosti o těchto dvou fázích viz rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění (oddíl 2.3.1). |
| --- | --- |

(18)

Při operacích prováděných v rámci španělského systému zdanění leasingu si však hospodářské zájmové sdružení po dosažení úplného odpisu tato plavidla neponechává. Ve druhé fázi jsou daňové úspory, které vyplývají z počátečních ztrát přenesených na investory, zajištěny v důsledku přechodu hospodářského zájmového sdružení na systém zdanění podle tonáže v rámci daně z příjmu a plného osvobození od zdanění kapitálových zisků, jež vzniknou, když je plavidlo – krátce po přechodu na nový systém – prodáno rejdařské společnosti (9). Pro další podrobnosti o těchto dvou fázích viz rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění (oddíl 2.3.1).

| (19) | Podle informací, jimiž Komise disponuje (10), kombinovaný účinek daňových opatření využívaných v rámci španělského systému zdanění leasingu umožňuje hospodářskému zájmovému sdružení a jeho investorům dosahovat zdanitelných přebytků ve výši přibližně 30 % původní brutto ceny plavidla. Část tohoto zdanitelného přebytku – který původně obdrželo hospodářské zájmové sdružení/jeho investoři – si ponechávají investoři (10–15 %) a část je předávána rejdařské společnosti (85–90 %), která se nakonec stává vlastníkem plavidla s 20–30 % slevou z původní brutto ceny plavidla. |
| --- | --- |

(19)

Podle informací, jimiž Komise disponuje (10), kombinovaný účinek daňových opatření využívaných v rámci španělského systému zdanění leasingu umožňuje hospodářskému zájmovému sdružení a jeho investorům dosahovat zdanitelných přebytků ve výši přibližně 30 % původní brutto ceny plavidla. Část tohoto zdanitelného přebytku – který původně obdrželo hospodářské zájmové sdružení/jeho investoři – si ponechávají investoři (10–15 %) a část je předávána rejdařské společnosti (85–90 %), která se nakonec stává vlastníkem plavidla s 20–30 % slevou z původní brutto ceny plavidla.

| (20) | Jak bylo již uvedeno, operace španělského systému zdanění leasingu v sobě spojují různá jednotlivá – avšak vzájemně provázaná – daňová opatření za účelem vytvoření úlevy na dani. Tato opatření ve stručnosti popisuje další oddíl. Pro podrobnější popis viz rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění (oddíl 2.4). |
| --- | --- |

(20)

Jak bylo již uvedeno, operace španělského systému zdanění leasingu v sobě spojují různá jednotlivá – avšak vzájemně provázaná – daňová opatření za účelem vytvoření úlevy na dani. Tato opatření ve stručnosti popisuje další oddíl. Pro podrobnější popis viz rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění (oddíl 2.4).

2.2.1   Opatření 1 – zrychlené odpisování
   (11)
  aktiv, která jsou předmětem leasingu

(čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO)

| (21) | Ve Španělsku je daňové zacházení s leasingovou transakcí odlišné od postupu jejího účtování. Kapitola XIII královského nařízení č. 4/2004 ze dne 5. března 2004, kterým se schvaluje konsolidované znění zákona o dani z příjmu právnických osob (dále jen „zákon o DPPO“) (12), a článek 49 královského nařízení č. 1777/2004 ze dne 30. července 2004, kterým se schvaluje nařízení o dani z příjmu právnických osob (dále jen „nařízení o DPPO“) (13), se vztahují na smlouvy o finančním leasingu s minimálním trváním dvou let, týkají-li se movitého majetku, a s minimálním trváním deseti let, týkají-li se nemovitého majetku nebo průmyslových zařízení. |
| --- | --- |

(21)

Ve Španělsku je daňové zacházení s leasingovou transakcí odlišné od postupu jejího účtování. Kapitola XIII královského nařízení č. 4/2004 ze dne 5. března 2004, kterým se schvaluje konsolidované znění zákona o dani z příjmu právnických osob (dále jen „zákon o DPPO“) (12), a článek 49 královského nařízení č. 1777/2004 ze dne 30. července 2004, kterým se schvaluje nařízení o dani z příjmu právnických osob (dále jen „nařízení o DPPO“) (13), se vztahují na smlouvy o finančním leasingu s minimálním trváním dvou let, týkají-li se movitého majetku, a s minimálním trváním deseti let, týkají-li se nemovitého majetku nebo průmyslových zařízení.

| (22) | Pouze pro daňové účely je část plateb, jež zajišťuje poskytovateli leasingu návratnost nákladů spojených s danými aktivy (14), považována do určité výše za daňově odpočitatelný výdaj, a sice: výše odpočtu nesmí přesahovat částku, která se získá vynásobením nákladů spojených s aktivy dvojnásobkem nebo trojnásobkem oficiálního koeficientu pro maximální lineární odpisování tohoto druhu aktiv. |
| --- | --- |

(22)

Pouze pro daňové účely je část plateb, jež zajišťuje poskytovateli leasingu návratnost nákladů spojených s danými aktivy (14), považována do určité výše za daňově odpočitatelný výdaj, a sice: výše odpočtu nesmí přesahovat částku, která se získá vynásobením nákladů spojených s aktivy dvojnásobkem nebo trojnásobkem oficiálního koeficientu pro maximální lineární odpisování tohoto druhu aktiv.

| (23) | V případě plavidel je běžné lineární odpisování – pro daňové účely – rozloženo do deseti let (10 % ročně). Maximální míra odpisů při zrychleném odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, se pohybuje mezi 20 % a 30 % za rok (doba odpisu je od 40 do 60 měsíců). Podle španělských právních předpisů mohou vlastníci plavidel odpisovat také metodou degresivního odpisování (15) nebo metodou odpisů podle součtu let životnosti (SYD) (16). |
| --- | --- |

(23)

V případě plavidel je běžné lineární odpisování – pro daňové účely – rozloženo do deseti let (10 % ročně). Maximální míra odpisů při zrychleném odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, se pohybuje mezi 20 % a 30 % za rok (doba odpisu je od 40 do 60 měsíců). Podle španělských právních předpisů mohou vlastníci plavidel odpisovat také metodou degresivního odpisování (15) nebo metodou odpisů podle součtu let životnosti (SYD) (16).

2.2.2   Opatření 2: Diskreční použití metody předčasného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu

(čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO)

| (24) | Podle čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO začíná zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, ode dne, kdy se tato aktiva stávají funkčními, tj. ne dříve, než jsou dodána nájemci a začnou jím být používána. Podle čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO (17) však ministerstvo hospodářství a financí může na základě formální žádosti nájemce stanovit zahájení odpisování od dřívějšího data. Toto ustanovení je při splnění určitých podmínek používáno v zásadě na veškerá aktiva pronajímaná na základě leasingové smlouvy a způsobilá ke zrychlenému odpisování. |
| --- | --- |

(24)

Podle čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO začíná zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, ode dne, kdy se tato aktiva stávají funkčními, tj. ne dříve, než jsou dodána nájemci a začnou jím být používána. Podle čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO (17) však ministerstvo hospodářství a financí může na základě formální žádosti nájemce stanovit zahájení odpisování od dřívějšího data. Toto ustanovení je při splnění určitých podmínek používáno v zásadě na veškerá aktiva pronajímaná na základě leasingové smlouvy a způsobilá ke zrychlenému odpisování.

| (25) | Čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO skutečně stanoví dvě obecné podmínky. Zaprvé, nové datum zahájení odpisování by mělo být stanoveno s přihlédnutím ke „zvláštnostem smluvní doby nebo doby výstavby aktiv a konkrétní povaze jeho hospodářského využití“. Podle článku 49 nařízení o DPPO povolují daňové orgány předčasné odpisování od začátku doby výstavby pouze tehdy, je-li toto období výstavby delší než 12 měsíců a pokud leasingová smlouva stanoví předpokládané leasingové splátky. Zadruhé, „stanovení tohoto data neovlivní (by nemělo ovlivnit) výpočet základu daně vzniklého skutečným užíváním aktiv nebo plateb vyplývajících z převodu vlastnických práv, který musí být stanoven v souladu s všeobecným daňovým režimem nebo v souladu se zvláštním režimem, který je stanoven v kapitole VIII hlavy VII zákona o DPPO“. |
| --- | --- |

(25)

Čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO skutečně stanoví dvě obecné podmínky. Zaprvé, nové datum zahájení odpisování by mělo být stanoveno s přihlédnutím ke „zvláštnostem smluvní doby nebo doby výstavby aktiv a konkrétní povaze jeho hospodářského využití“. Podle článku 49 nařízení o DPPO povolují daňové orgány předčasné odpisování od začátku doby výstavby pouze tehdy, je-li toto období výstavby delší než 12 měsíců a pokud leasingová smlouva stanoví předpokládané leasingové splátky. Zadruhé, „stanovení tohoto data neovlivní (by nemělo ovlivnit) výpočet základu daně vzniklého skutečným užíváním aktiv nebo plateb vyplývajících z převodu vlastnických práv, který musí být stanoven v souladu s všeobecným daňovým režimem nebo v souladu se zvláštním režimem, který je stanoven v kapitole VIII hlavy VII zákona o DPPO“.

| (26) | Podle čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO (18) budou aktiva, na která se vztahuje režim předčasného odpisování popsaný v čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO, pronajímána formou leasingu hospodářským zájmovým sdružením registrovaným ve Španělsku, která je dále pronajmou třetím stranám. Dále článek 49 nařízení o DPPO stanoví postup, který je nutno dodržovat při podávání žádosti o povolení předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu. |
| --- | --- |

(26)

Podle čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO (18) budou aktiva, na která se vztahuje režim předčasného odpisování popsaný v čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO, pronajímána formou leasingu hospodářským zájmovým sdružením registrovaným ve Španělsku, která je dále pronajmou třetím stranám. Dále článek 49 nařízení o DPPO stanoví postup, který je nutno dodržovat při podávání žádosti o povolení předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu.

2.2.3   Opatření 3: Hospodářská zájmová sdružení

| (27) | Jak bylo již uvedeno, mají španělská hospodářská zájmová sdružení právní subjektivitu odlišnou od právní subjektivity jejich členů. V důsledku toho mohou hospodářská zájmová sdružení požádat o použití ustanovení o předčasném odpisování a o alternativní režim zdanění podle tonáže, jak stanoví články 124–128 zákona o DPPO (viz oddíl 2.2.4), jestliže splňují požadavky způsobilosti podle španělských právních předpisů, i když žádný z jejich členů není rejdařskou společností. |
| --- | --- |

(27)

Jak bylo již uvedeno, mají španělská hospodářská zájmová sdružení právní subjektivitu odlišnou od právní subjektivity jejich členů. V důsledku toho mohou hospodářská zájmová sdružení požádat o použití ustanovení o předčasném odpisování a o alternativní režim zdanění podle tonáže, jak stanoví články 124–128 zákona o DPPO (viz oddíl 2.2.4), jestliže splňují požadavky způsobilosti podle španělských právních předpisů, i když žádný z jejich členů není rejdařskou společností.

| (28) | Z daňového hlediska jsou však hospodářská zájmová sdružení, pokud jsou jejich akcionáři usazeni ve Španělsku, transparentními subjekty. Jinými slovy, pro daňové účely jsou zisky (nebo ztráty) docílené hospodářskými zájmovými sdruženími přímo přenášeny na jejich členy usazené ve Španělsku, a to poměrným dílem. Jelikož jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu považována za nástroj investování jejich členů – a nikoli za prostředek společného výkonu nějaké činnosti –, odkazuje na ně toto rozhodnutí jako na investory, |
| --- | --- |

(28)

Z daňového hlediska jsou však hospodářská zájmová sdružení, pokud jsou jejich akcionáři usazeni ve Španělsku, transparentními subjekty. Jinými slovy, pro daňové účely jsou zisky (nebo ztráty) docílené hospodářskými zájmovými sdruženími přímo přenášeny na jejich členy usazené ve Španělsku, a to poměrným dílem. Jelikož jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu považována za nástroj investování jejich členů – a nikoli za prostředek společného výkonu nějaké činnosti –, odkazuje na ně toto rozhodnutí jako na investory,

| (29) | Daňová transparentnost hospodářských zájmových sdružení znamená, že velké ztráty hospodářských zájmových sdružení způsobené předčasným a zrychleným odpisováním mohou být přímo přeneseny na investory, kteří mohou uplatnit tyto ztráty proti svým vlastním ziskům a snížit splatnou daň. |
| --- | --- |

(29)

Daňová transparentnost hospodářských zájmových sdružení znamená, že velké ztráty hospodářských zájmových sdružení způsobené předčasným a zrychleným odpisováním mohou být přímo přeneseny na investory, kteří mohou uplatnit tyto ztráty proti svým vlastním ziskům a snížit splatnou daň.

2.2.4   Opatření 4: Systém zdanění podle tonáže (články 124 až 128 zákona o DPPO)

| (30) | Španělské právní předpisy o zdanění podle tonáže platí od roku 2002. Stanovují alternativní výpočet zdanitelných zisků rejdařských společností, pokud jde o jejich způsobilé činnosti v dopravě, na základě provozované tonáže, a nikoli na základě rozdílu mezi výnosy a výdaji. |
| --- | --- |

(30)

Španělské právní předpisy o zdanění podle tonáže platí od roku 2002. Stanovují alternativní výpočet zdanitelných zisků rejdařských společností, pokud jde o jejich způsobilé činnosti v dopravě, na základě provozované tonáže, a nikoli na základě rozdílu mezi výnosy a výdaji.

| (31) | Španělský režim zdanění podle tonáže Komise schválila (19) jako slučitelnou státní podporu na základě pokynů Společenství pro státní podporu v námořní dopravě (20) (dále jen „pokyny pro námořní dopravu“). Ustanovení upravující režim zdanění podle tonáže jsou obsažena v kapitole XVII v článcích 124–128 zákona o DPPO. |
| --- | --- |

(31)

Španělský režim zdanění podle tonáže Komise schválila (19) jako slučitelnou státní podporu na základě pokynů Společenství pro státní podporu v námořní dopravě (20) (dále jen „pokyny pro námořní dopravu“). Ustanovení upravující režim zdanění podle tonáže jsou obsažena v kapitole XVII v článcích 124–128 zákona o DPPO.

| (32) | Španělsko přijalo také prováděcí opatření, jež obsahuje hlava VI články 50 až 52 nařízení o DPPO. Komise konstatuje, že na rozdíl od pravidel stanovených v článcích 124–128 zákona o DPPO, jež byla Komisi oznámena a Komise je schválila, nebyla tato prováděcí opatření – a zejména výjimka obsažená v čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO (viz oddíl 2.2.5) - Komisi oznámena, ani je Komise neschválila. |
| --- | --- |

(32)

Španělsko přijalo také prováděcí opatření, jež obsahuje hlava VI články 50 až 52 nařízení o DPPO. Komise konstatuje, že na rozdíl od pravidel stanovených v článcích 124–128 zákona o DPPO, jež byla Komisi oznámena a Komise je schválila, nebyla tato prováděcí opatření – a zejména výjimka obsažená v čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO (viz oddíl 2.2.5) - Komisi oznámena, ani je Komise neschválila.

| (33) | Stejně jako v jiných členských státech je použití španělského režimu zdanění podle tonáže volitelné a vyžaduje předchozí povolení daňových orgánů, které má desetiletou platnost. Příjmy z jiných činností než námořní dopravy – nebo činností, které pro použití systému zdanění podle tonáže nejsou způsobilé – podléhají běžným pravidlům zdanění příjmu. |
| --- | --- |

(33)

Stejně jako v jiných členských státech je použití španělského režimu zdanění podle tonáže volitelné a vyžaduje předchozí povolení daňových orgánů, které má desetiletou platnost. Příjmy z jiných činností než námořní dopravy – nebo činností, které pro použití systému zdanění podle tonáže nejsou způsobilé – podléhají běžným pravidlům zdanění příjmu.

| (34) | Podle španělských právních předpisů mohou být hospodářská zájmová sdružení zapojená do španělského systému zdanění leasingu zapsána v některém z rejstříků rejdařských společností (21), protože podle španělských orgánů k jejich činnostem patří provozování vlastních a pronajatých plavidel. Pojem provozování plavidla by proto zahrnoval přenechání plavidla třetí straně k dispozici na základě pronájmu bez posádky („bareboat charter“). |
| --- | --- |

(34)

Podle španělských právních předpisů mohou být hospodářská zájmová sdružení zapojená do španělského systému zdanění leasingu zapsána v některém z rejstříků rejdařských společností (21), protože podle španělských orgánů k jejich činnostem patří provozování vlastních a pronajatých plavidel. Pojem provozování plavidla by proto zahrnoval přenechání plavidla třetí straně k dispozici na základě pronájmu bez posádky („bareboat charter“).

| (35) | Daňový základ pro způsobilé činnosti v námořní dopravě se vypočítá podle hrubé tonáže:






  Čistá registrovaná tonáž | Částka za každých 100 tun/den (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Od 0 do 1 000 | 0,90 |
| Od 1 001 do 10 000 | 0,70 |
| Od 10 001 do 25 000 | 0,40 |
| Nad 25 001 | 0,20 |

(35)

Daňový základ pro způsobilé činnosti v námořní dopravě se vypočítá podle hrubé tonáže:

Čistá registrovaná tonáž

Částka za každých 100 tun/den (EUR)

Od 0 do 1 000

0,90

Od 1 001 do 10 000

0,70

Od 10 001 do 25 000

0,40

Nad 25 001

0,20

| (36) | Poté, co se vypočítá alternativní základ daně podle hrubé tonáže plavidel provozovaných rejdařskou společností, použije se na tento základ běžná sazba daně z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(36)

Poté, co se vypočítá alternativní základ daně podle hrubé tonáže plavidel provozovaných rejdařskou společností, použije se na tento základ běžná sazba daně z příjmu právnických osob.

| (37) | V souladu s čl. 125 odst. 2 první odrážkou zákona o DPPO jsou za základ daně pro zdanění podle tonáže považovány všechny výnosy ze (způsobilých) činností v námořní dopravě na volném moři včetně, a to zejména, kapitálových zisků realizovaných, když plavidla – nabytá podnikem, který využije režimu zdanění podle tonáže, jako nová – jsou následně prodána, zatímco daný podnik zůstává v systému zdanění podle tonáže. Naproti tomu protože podle běžných pravidel zdanění právnických osob se základ daně určuje jako rozdíl mezi výnosy a výdaji, když jsou plavidla podnikem nabyta a následně prodána s kapitálovým ziskem, tyto mimořádné kapitálové zisky představují zdanitelný příjem, a zvýší tedy daňový základ, z něhož bude vyměřena daň z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(37)

V souladu s čl. 125 odst. 2 první odrážkou zákona o DPPO jsou za základ daně pro zdanění podle tonáže považovány všechny výnosy ze (způsobilých) činností v námořní dopravě na volném moři včetně, a to zejména, kapitálových zisků realizovaných, když plavidla – nabytá podnikem, který využije režimu zdanění podle tonáže, jako nová – jsou následně prodána, zatímco daný podnik zůstává v systému zdanění podle tonáže. Naproti tomu protože podle běžných pravidel zdanění právnických osob se základ daně určuje jako rozdíl mezi výnosy a výdaji, když jsou plavidla podnikem nabyta a následně prodána s kapitálovým ziskem, tyto mimořádné kapitálové zisky představují zdanitelný příjem, a zvýší tedy daňový základ, z něhož bude vyměřena daň z příjmu právnických osob.

Daňové zacházení s mimořádnými kapitálovými zisky v souvislosti s převodem plavidel do režimu zdanění podle tonáže

| (38) | Když plavidlo – které již není nové – a zdanění výnosu s ním spojeného jsou převedena z běžného systému zdanění právnických osob do systému zdanění podle tonáže, použijí se zvláštní pravidla. U plavidel, která při přechodu na režim zdanění podle tonáže jsou již ve vlastnictví podniku, nebo u použitých plavidel (dále jen „opotřebená“ plavidla) zakoupených v době, kdy daný podnik již využíval systém zdanění podle tonáže, se použije zvláštní postup stanovený v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO (22). Podle tohoto postupu dochází ke zdanění určitých částek v rámci běžných ustanovení pro zdanění právnických osob až tehdy, když je plavidlo následně prodáno:






  — | v prvním účetním roce, ve kterém se použije systém zdanění podle tonáže nebo ve kterém byla opotřebená plavidla nabyta, musí být odloženy nedělitelné rezervy ve stejné výši, jako je rozdíl mezi běžnou tržní cenou a čistou účetní hodnotou každé lodi, na kterou se toto pravidlo vztahuje, nebo musí být tento rozdíl uveden za každé plavidlo samostatně ve výroční zprávě za každý účetní rok, ve kterém trvá vlastnické právo k těmto plavidlům, |
| --- | --- | --- |

(38)

Když plavidlo – které již není nové – a zdanění výnosu s ním spojeného jsou převedena z běžného systému zdanění právnických osob do systému zdanění podle tonáže, použijí se zvláštní pravidla. U plavidel, která při přechodu na režim zdanění podle tonáže jsou již ve vlastnictví podniku, nebo u použitých plavidel (dále jen „opotřebená“ plavidla) zakoupených v době, kdy daný podnik již využíval systém zdanění podle tonáže, se použije zvláštní postup stanovený v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO (22). Podle tohoto postupu dochází ke zdanění určitých částek v rámci běžných ustanovení pro zdanění právnických osob až tehdy, když je plavidlo následně prodáno:

—

v prvním účetním roce, ve kterém se použije systém zdanění podle tonáže nebo ve kterém byla opotřebená plavidla nabyta, musí být odloženy nedělitelné rezervy ve stejné výši, jako je rozdíl mezi běžnou tržní cenou a čistou účetní hodnotou každé lodi, na kterou se toto pravidlo vztahuje, nebo musí být tento rozdíl uveden za každé plavidlo samostatně ve výroční zprávě za každý účetní rok, ve kterém trvá vlastnické právo k těmto plavidlům,

| — | výše uvedené kladné rezervy spolu s kladným rozdílem ke dni převodu vlastnictví mezi daňovým odpisem a účetním odpisem prodaného plavidla bude přidána k základu daně pro zdanění podle tonáže uvedenému v čl. 125 odst. 1 zákona o DPPO, jakmile se uskuteční prodej plavidla. |
| --- | --- |

—

výše uvedené kladné rezervy spolu s kladným rozdílem ke dni převodu vlastnictví mezi daňovým odpisem a účetním odpisem prodaného plavidla bude přidána k základu daně pro zdanění podle tonáže uvedenému v čl. 125 odst. 1 zákona o DPPO, jakmile se uskuteční prodej plavidla.

| (39) | Při běžném použití španělského systému zdanění podle tonáže, jak bylo Komisí schváleno, jsou tedy potenciální kapitálové zisky zdaněny na vstupu do systému zdanění podle tonáže a předpokládá se, že ke zdanění kapitálových zisků, byť je odloženo, dojde později, až bude plavidlo prodáno nebo demontováno. Jak je vysvětleno v oddíle 2.2.5, podle španělského systému zdanění leasingu není toto zdanění odloženo, ale zcela pominuto, protože příslušná plavidla jsou považována za nová, a nikoli za opotřebená. Zvláštní postup se tudíž nepoužije. |
| --- | --- |

(39)

Při běžném použití španělského systému zdanění podle tonáže, jak bylo Komisí schváleno, jsou tedy potenciální kapitálové zisky zdaněny na vstupu do systému zdanění podle tonáže a předpokládá se, že ke zdanění kapitálových zisků, byť je odloženo, dojde později, až bude plavidlo prodáno nebo demontováno. Jak je vysvětleno v oddíle 2.2.5, podle španělského systému zdanění leasingu není toto zdanění odloženo, ale zcela pominuto, protože příslušná plavidla jsou považována za nová, a nikoli za opotřebená. Zvláštní postup se tudíž nepoužije.

2.2.5   Opatření 5: Ustanovení čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO

| (40) | V případě schválených transakcí v rámci španělského systému zdanění leasingu Komise poznamenává, že hospodářské zájmové sdružení může opustit běžný systém zdanění příjmu právnických osob a přejít do režimu zdanění podle tonáže, aniž by uhradilo skrytou daňovou povinnost vyplývající z předčasného nebo zrychleného odpisování, a to buď na vstupu do režimu zdanění podle tonáže, nebo později, až bude plavidlo prodáno nebo demontováno. |
| --- | --- |

(40)

V případě schválených transakcí v rámci španělského systému zdanění leasingu Komise poznamenává, že hospodářské zájmové sdružení může opustit běžný systém zdanění příjmu právnických osob a přejít do režimu zdanění podle tonáže, aniž by uhradilo skrytou daňovou povinnost vyplývající z předčasného nebo zrychleného odpisování, a to buď na vstupu do režimu zdanění podle tonáže, nebo později, až bude plavidlo prodáno nebo demontováno.

| (41) | Jako výjimku z pravidla stanoveného v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO ovšem čl. 20 odst. 3 nařízení o DPPO (23) stanoví, že jsou-li plavidla nabyta uplatněním opce na koupi z leasingové smlouvy dříve schválené daňovými orgány, jsou tato plavidla pokládána za nová (24), nikoli za opotřebená, aniž by se přihlíželo k tomu, zda byla již provozována nebo odpisována, ke dni, kdy je uplatněna opce z leasingu, tj. poté, co hospodářské zájmové sdružení přejde do režimu zdanění podle tonáže. Podle informací, které má Komise k dispozici, byla tato výjimka používána pouze u konkrétních leasingových smluv, které daňové orgány schválily v souvislosti s žádostí o povolení předčasného odpisování v souladu s čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO (viz oddíl 24) nahoře výše, V případě plavidel je běžné lineární odpisování – pro daňové účely – rozloženo do deseti let (10 % ročně). Maximální míra odpisů při zrychleném odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, se pohybuje mezi 20 % a 30 % za rok (doba odpisu je od 40 do 60 měsíců). Podle španělských právních předpisů mohou vlastníci plavidel odpisovat také metodou degresivního odpisování nebo metodou odpisů podle součtu let životnosti (SYD). Diskreční použití metody předčasného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu), tj. v souvislosti s pronajatými nově postavenými námořními plavidly, jež byla nabyta prostřednictvím operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a pocházejí – kromě jednoho – ze španělských loděnic. |
| --- | --- |

(41)

Jako výjimku z pravidla stanoveného v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO ovšem čl. 20 odst. 3 nařízení o DPPO (23) stanoví, že jsou-li plavidla nabyta uplatněním opce na koupi z leasingové smlouvy dříve schválené daňovými orgány, jsou tato plavidla pokládána za nová (24), nikoli za opotřebená, aniž by se přihlíželo k tomu, zda byla již provozována nebo odpisována, ke dni, kdy je uplatněna opce z leasingu, tj. poté, co hospodářské zájmové sdružení přejde do režimu zdanění podle tonáže. Podle informací, které má Komise k dispozici, byla tato výjimka používána pouze u konkrétních leasingových smluv, které daňové orgány schválily v souvislosti s žádostí o povolení předčasného odpisování v souladu s čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO (viz oddíl 24) nahoře výše, V případě plavidel je běžné lineární odpisování – pro daňové účely – rozloženo do deseti let (10 % ročně). Maximální míra odpisů při zrychleném odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, se pohybuje mezi 20 % a 30 % za rok (doba odpisu je od 40 do 60 měsíců). Podle španělských právních předpisů mohou vlastníci plavidel odpisovat také metodou degresivního odpisování nebo metodou odpisů podle součtu let životnosti (SYD). Diskreční použití metody předčasného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu), tj. v souvislosti s pronajatými nově postavenými námořními plavidly, jež byla nabyta prostřednictvím operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a pocházejí – kromě jednoho – ze španělských loděnic.

| (42) | V takových případech se má za to, že plavidlo bylo hospodářským zájmovým sdružením nabyto jako nové v den, kdy byla uplatněna opce z leasingu, tj. po vstupu hospodářského zájmového sdružení do systému zdanění podle tonáže. Prvním důsledkem výjimky, kterou stanoví čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, je to, že se nepoužijí pravidla stanovená v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Hospodářské zájmové sdružení nemusí vytvářet nedělitelnou rezervu a nedaní se ani kladný rozdíl mezi cenou zaplacenou rejdařskou společností a účetní hodnotou plavidla zapsanou v účetních knihách hospodářského zájmového sdružení (25), ani kladný rozdíl mezi účetní hodnotou plavidla a jeho daňovou hodnotou (26). Druhým důsledkem je to, že na výnos z prodeje plavidla rejdařské společnosti (podstatná cena při uplatnění opce ze smlouvy o pronájmu lodi bez posádky) se pohlíží tak, že pochází z plavidla koupeného a prodaného podnikem, který využívá režim zdanění podle tonáže, a že bude zahrnut do základu daně v rámci zdanění podle tonáže v souladu s čl. 125 odst. 2 první odrážkou zákona o DPPO. |
| --- | --- |

(42)

V takových případech se má za to, že plavidlo bylo hospodářským zájmovým sdružením nabyto jako nové v den, kdy byla uplatněna opce z leasingu, tj. po vstupu hospodářského zájmového sdružení do systému zdanění podle tonáže. Prvním důsledkem výjimky, kterou stanoví čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, je to, že se nepoužijí pravidla stanovená v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Hospodářské zájmové sdružení nemusí vytvářet nedělitelnou rezervu a nedaní se ani kladný rozdíl mezi cenou zaplacenou rejdařskou společností a účetní hodnotou plavidla zapsanou v účetních knihách hospodářského zájmového sdružení (25), ani kladný rozdíl mezi účetní hodnotou plavidla a jeho daňovou hodnotou (26). Druhým důsledkem je to, že na výnos z prodeje plavidla rejdařské společnosti (podstatná cena při uplatnění opce ze smlouvy o pronájmu lodi bez posádky) se pohlíží tak, že pochází z plavidla koupeného a prodaného podnikem, který využívá režim zdanění podle tonáže, a že bude zahrnut do základu daně v rámci zdanění podle tonáže v souladu s čl. 125 odst. 2 první odrážkou zákona o DPPO.

3.   DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (43) | Na úvod Komise zaujala stanovisko, že španělský systém zdanění leasingu bez ohledu na použití jednotlivých daňových opatření musí být analyzován jako jediný systém (globální přístup), protože jednotlivá opatření mohou být používána – z právního hlediska nebo fakticky – pouze společně, a dospěla k závěru, že tento systém představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(43)

Na úvod Komise zaujala stanovisko, že španělský systém zdanění leasingu bez ohledu na použití jednotlivých daňových opatření musí být analyzován jako jediný systém (globální přístup), protože jednotlivá opatření mohou být používána – z právního hlediska nebo fakticky – pouze společně, a dospěla k závěru, že tento systém představuje státní podporu.

| (44) | Poté byla jednotlivá opatření posouzena jednotlivě (individuální přístup) a Komise došla v této fázi k následujícím závěrům:






  — | zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (opatření č. 1), by mohlo představovat státní podporu, ale v každém případě by se jednalo o existující podporu, protože bylo zavedeno před přistoupením Španělska k EU. Proto v souvislosti s tímto opatřením nebylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, |
| --- | --- | --- |

(44)

Poté byla jednotlivá opatření posouzena jednotlivě (individuální přístup) a Komise došla v této fázi k následujícím závěrům:

—

zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (opatření č. 1), by mohlo představovat státní podporu, ale v každém případě by se jednalo o existující podporu, protože bylo zavedeno před přistoupením Španělska k EU. Proto v souvislosti s tímto opatřením nebylo zahájeno formální vyšetřovací řízení,

| — | předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu (opatření č. 2), by mohlo představovat státní podporu, neboť poskytuje selektivní výhodu vzhledem k vágním podmínkám, které stanoví španělské právní předpisy, a k výkladu těchto podmínek španělskou daňovou správou podle volného uvážení. Toto opatření, které vstoupilo v platnost v roce 2002 (27), bylo považováno za protiprávní a možná neslučitelnou státní podporu, |
| --- | --- |

—

předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu (opatření č. 2), by mohlo představovat státní podporu, neboť poskytuje selektivní výhodu vzhledem k vágním podmínkám, které stanoví španělské právní předpisy, a k výkladu těchto podmínek španělskou daňovou správou podle volného uvážení. Toto opatření, které vstoupilo v platnost v roce 2002 (27), bylo považováno za protiprávní a možná neslučitelnou státní podporu,

| — | u statusu hospodářských zájmových sdružení (opatření č. 3) nebylo zjištěno, že by mohl představovat státní podporu. V souvislosti s tímto opatřením nebylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, |
| --- | --- |

—

u statusu hospodářských zájmových sdružení (opatření č. 3) nebylo zjištěno, že by mohl představovat státní podporu. V souvislosti s tímto opatřením nebylo zahájeno formální vyšetřovací řízení,

| — | systém zdanění podle tonáže (opatření č. 4) byl v roce 2002 Komisí schválen jako státní podpora slučitelná s vnitřním trhem. Slučitelnost systému zdanění podle tonáže tak, jak byl schválen, nebyla v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění zpochybněna. S ohledem na schválení, jež Komise udělila, by toto opatření mělo být v každém případě považováno za existující podporu. |
| --- | --- |

—

systém zdanění podle tonáže (opatření č. 4) byl v roce 2002 Komisí schválen jako státní podpora slučitelná s vnitřním trhem. Slučitelnost systému zdanění podle tonáže tak, jak byl schválen, nebyla v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění zpochybněna. S ohledem na schválení, jež Komise udělila, by toto opatření mělo být v každém případě považováno za existující podporu.

Komise však zpochybnila dva aspekty související se systémem zdanění podle tonáže:

| — | Komise vyjádřila pochyby nad tím, že určitým podnikům, jako jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, je umožněno využívat režim zdanění podle tonáže, jestliže se jejich činnosti omezují na pronájem plavidel nebo leasing plavidel bez posádky. Komise byla toho názoru, že tyto podniky nevyvíjejí činnost v odvětví námořní dopravy zboží nebo cestujících, jak je stanoveno v nařízení Rady (EHS) č. 4055/86 (28) a v nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 (29), ale spíše v odvětví finančních investic a pronájmu či leasingu zboží. Komise konstatovala, že to, že jejich způsobilost pro použití španělského režimu zdanění podle tonáže nikdy nebyla Komisi oznámena a Komise ji ani nikdy neschválila, |
| --- | --- |

—

Komise vyjádřila pochyby nad tím, že určitým podnikům, jako jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, je umožněno využívat režim zdanění podle tonáže, jestliže se jejich činnosti omezují na pronájem plavidel nebo leasing plavidel bez posádky. Komise byla toho názoru, že tyto podniky nevyvíjejí činnost v odvětví námořní dopravy zboží nebo cestujících, jak je stanoveno v nařízení Rady (EHS) č. 4055/86 (28) a v nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 (29), ale spíše v odvětví finančních investic a pronájmu či leasingu zboží. Komise konstatovala, že to, že jejich způsobilost pro použití španělského režimu zdanění podle tonáže nikdy nebyla Komisi oznámena a Komise ji ani nikdy neschválila,

| — | osvobození kapitálových zisků od daně (opatření č. 5), které vyplývá z prováděcích opatření k systému zdanění podle tonáže (čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO) a je španělskými orgány prezentováno jako součást schváleného režimu zdanění tonáže, je považováno za dodatečné opatření vycházející za rámec schválení, jež udělila Komise v roce 2002. Toto opatření bylo též považováno za protiprávní a možná neslučitelnou podporu. |
| --- | --- |

—

osvobození kapitálových zisků od daně (opatření č. 5), které vyplývá z prováděcích opatření k systému zdanění podle tonáže (čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO) a je španělskými orgány prezentováno jako součást schváleného režimu zdanění tonáže, je považováno za dodatečné opatření vycházející za rámec schválení, jež udělila Komise v roce 2002. Toto opatření bylo též považováno za protiprávní a možná neslučitelnou podporu.

| (45) | Bylo zjištěno, že potenciálními příjemci této podpory jsou:






  — | hospodářská zájmová sdružení jako primární příjemci těchto daňových výhod, |
| --- | --- | --- |

(45)

Bylo zjištěno, že potenciálními příjemci této podpory jsou:

—

hospodářská zájmová sdružení jako primární příjemci těchto daňových výhod,

| — | členové/investoři hospodářských zájmových sdružení, kteří těží z daňových výhod založených na statusu hospodářských zájmových sdružení jako daňově transparentních subjektů, |
| --- | --- |

—

členové/investoři hospodářských zájmových sdružení, kteří těží z daňových výhod založených na statusu hospodářských zájmových sdružení jako daňově transparentních subjektů,

| — | rejdařské společnosti, které získávají část daňových výhod ve formě slevy z ceny lodi, |
| --- | --- |

—

rejdařské společnosti, které získávají část daňových výhod ve formě slevy z ceny lodi,

| — | možná loděnice, zapojené banky, leasingové společnosti a další prostředníci. |
| --- | --- |

—

možná loděnice, zapojené banky, leasingové společnosti a další prostředníci.

| (46) | Komise byla toho názoru, že tato podpora se nejeví jako slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(46)

Komise byla toho názoru, že tato podpora se nejeví jako slučitelná s vnitřním trhem.

4.   PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA A ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (47) | Byly obdrženy připomínky od španělských orgánů a od 41 třetích stran, včetně orgánů veřejné moci, odvětvových sdružení a jednotlivých podniků, které jsou buď zapojeny do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, nebo s těmito zapojenými podniky soutěží, jakými jsou zahraniční loděnice nebo zahraniční sdružení loďařských podniků. |
| --- | --- |

(47)

Byly obdrženy připomínky od španělských orgánů a od 41 třetích stran, včetně orgánů veřejné moci, odvětvových sdružení a jednotlivých podniků, které jsou buď zapojeny do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, nebo s těmito zapojenými podniky soutěží, jakými jsou zahraniční loděnice nebo zahraniční sdružení loďařských podniků.

| (48) | Připomínky se týkají těchto aspektů posouzení, které provedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění:






  — | procesní aspekty, |
| --- | --- | --- |

(48)

Připomínky se týkají těchto aspektů posouzení, které provedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění:

—

procesní aspekty,

| — | obecný přístup: posouzení španělského systému zdanění leasingu jako jednoho režimu oproti posouzení jednotlivých opatření, jež tvoří součást španělského systému zdanění leasingu, |
| --- | --- |

—

obecný přístup: posouzení španělského systému zdanění leasingu jako jednoho režimu oproti posouzení jednotlivých opatření, jež tvoří součást španělského systému zdanění leasingu,

| — | zda jednotlivá opatření představují státní podporu (zvýhodnění, státní zdroje, přičitatelnost státu, ovlivnění hospodářské soutěže a obchodu) a zda se u některých z nich jedná o existující podporu, |
| --- | --- |

—

zda jednotlivá opatření představují státní podporu (zvýhodnění, státní zdroje, přičitatelnost státu, ovlivnění hospodářské soutěže a obchodu) a zda se u některých z nich jedná o existující podporu,

| — | určení příjemců podpory, |
| --- | --- |

—

určení příjemců podpory,

| — | slučitelnost možné státní podpory s vnitřním trhem, |
| --- | --- |

—

slučitelnost možné státní podpory s vnitřním trhem,

| — | překážky bránící vrácení podpory (rovné zacházení, oprávněné očekávání, právní jistota). |
| --- | --- |

—

překážky bránící vrácení podpory (rovné zacházení, oprávněné očekávání, právní jistota).

4.1   POSTUP

| (49) | Španělsko se domnívá, že Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aniž by své hlavní závěry prověřila u španělských orgánů. V důsledku toho bylo porušeno právo španělského státu na obhajobu a zásada kontradiktornosti, která má zásadní význam pro jakékoli správní řízení. |
| --- | --- |

(49)

Španělsko se domnívá, že Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aniž by své hlavní závěry prověřila u španělských orgánů. V důsledku toho bylo porušeno právo španělského státu na obhajobu a zásada kontradiktornosti, která má zásadní význam pro jakékoli správní řízení.

| (50) | Podle názoru mnoha třetích stran by Komise měla použít postup pro existující podporu, protože představují-li obě předmětná daňová opatření (pravidla o odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, a systém zdanění podle tonáže) podporu, byla by to existující podpora. |
| --- | --- |

(50)

Podle názoru mnoha třetích stran by Komise měla použít postup pro existující podporu, protože představují-li obě předmětná daňová opatření (pravidla o odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, a systém zdanění podle tonáže) podporu, byla by to existující podpora.

4.2   POSOUZENÍ ŠPANĚLSKÉHO SYSTÉMU ZDANĚNÍ LEASINGU JAKO SYSTÉMU/POSOUZENÍ JEDNOTLIVÝCH OPATŘENÍ

4.2.1   Stěžovatelé

| (51) | Scheepsbouw Nederland (Nizozemský loďařský svaz) zastává názor, že na španělský systém zdanění leasingu by se mělo pohlížet jako na jediný systém, protože je to organizovaný systém, který úmyslně využívá různých daňových opatření k docílení hospodářské výhody, která je mnohem větší než celková výhoda, která by mohla být získána použitím jednotlivých opatření odděleně, a protože tato opatření jsou vzájemně provázána. Využití režimu zdanění podle tonáže umožňuje hospodářským zájmovým sdružením dosáhnout toho, že dočasné daňové zvýhodnění vzniklé předčasným a zrychleným odpisováním se stává trvalým. Vágní podmínky stanovené pro předčasné odpisování a jejich výklad ze strany španělských orgánů umožňují daňové správě rozhodovat podle volného uvážení. Je to důsledek toho, že povolení je v praxi udělováno pouze v případě přechodu z běžného systému zdanění právnických osob na systém zdanění podle tonáže. |
| --- | --- |

(51)

Scheepsbouw Nederland (Nizozemský loďařský svaz) zastává názor, že na španělský systém zdanění leasingu by se mělo pohlížet jako na jediný systém, protože je to organizovaný systém, který úmyslně využívá různých daňových opatření k docílení hospodářské výhody, která je mnohem větší než celková výhoda, která by mohla být získána použitím jednotlivých opatření odděleně, a protože tato opatření jsou vzájemně provázána. Využití režimu zdanění podle tonáže umožňuje hospodářským zájmovým sdružením dosáhnout toho, že dočasné daňové zvýhodnění vzniklé předčasným a zrychleným odpisováním se stává trvalým. Vágní podmínky stanovené pro předčasné odpisování a jejich výklad ze strany španělských orgánů umožňují daňové správě rozhodovat podle volného uvážení. Je to důsledek toho, že povolení je v praxi udělováno pouze v případě přechodu z běžného systému zdanění právnických osob na systém zdanění podle tonáže.

| (52) | Také Dánský svaz pro námořní dopravu a [...] (30)
   (31) považují španělský systém zdanění leasingu jako celek za režim státní podpory, který – bez ohledu na to, kdo jsou příjemci – určité podniky jasně hospodářsky zvýhodňuje. |
| --- | --- |

(52)

Také Dánský svaz pro námořní dopravu a [...] (30)
   (31) považují španělský systém zdanění leasingu jako celek za režim státní podpory, který – bez ohledu na to, kdo jsou příjemci – určité podniky jasně hospodářsky zvýhodňuje.

4.2.2   Španělsko a účastníci transakcí v rámci zdanění leasingu

| (53) | Španělsko a podniky, které Komise označila za potenciální příjemce podpory (rejdařské společnosti, banky, investoři hospodářských zájmových sdružení, loděnice zapojené do španělského systému zdanění leasingu) však tento globální přístup zpochybňují. |
| --- | --- |

(53)

Španělsko a podniky, které Komise označila za potenciální příjemce podpory (rejdařské společnosti, banky, investoři hospodářských zájmových sdružení, loděnice zapojené do španělského systému zdanění leasingu) však tento globální přístup zpochybňují.

| (54) | Zastávají názor, že španělský systém zdanění leasingu není jako takový zakotven ve španělských daňových předpisech, že operace prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou soukromé dohody (leasing, smlouva o pronájmu lodi bez posádky, hospodářská zájmová sdružení) uzavírané mezi soukromými stranami, jež mají právo zvolit si nejlevnější způsob financování určitých aktiv a využívat pro ně dostupných smluvních a daňových ustanovení. Tvrdí rovněž, že Španělsko by nemělo být činěno odpovědným za výhody získané daňovými poplatníky, kteří se snaží snížit svou daňovou zátěž. Daňové předpisy kromě toho nevyžadují použití všech ustanovení, která uvedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění. |
| --- | --- |

(54)

Zastávají názor, že španělský systém zdanění leasingu není jako takový zakotven ve španělských daňových předpisech, že operace prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou soukromé dohody (leasing, smlouva o pronájmu lodi bez posádky, hospodářská zájmová sdružení) uzavírané mezi soukromými stranami, jež mají právo zvolit si nejlevnější způsob financování určitých aktiv a využívat pro ně dostupných smluvních a daňových ustanovení. Tvrdí rovněž, že Španělsko by nemělo být činěno odpovědným za výhody získané daňovými poplatníky, kteří se snaží snížit svou daňovou zátěž. Daňové předpisy kromě toho nevyžadují použití všech ustanovení, která uvedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění.

| (55) | Asociación Española de Banca (Španělská bankovní asociace; dále jen „AEB“) zastává názor, že je to poprvé, kdy Komise spatřuje státní podporu v kombinaci právních úkonů mezi soukromými subjekty, a nikoli v určitých právních ustanoveních. |
| --- | --- |

(55)

Asociación Española de Banca (Španělská bankovní asociace; dále jen „AEB“) zastává názor, že je to poprvé, kdy Komise spatřuje státní podporu v kombinaci právních úkonů mezi soukromými subjekty, a nikoli v určitých právních ustanoveních.

| (56) | AEB zastává názor, že se nejedná o ucelený systém, nýbrž o dva různé režimy (režim odpisů a režim zdanění podle tonáže), které je možno jasně rozdělit a přistupovat k nim odděleně bez ohledu na to, zda jsou používány odděleně nebo společně. |
| --- | --- |

(56)

AEB zastává názor, že se nejedná o ucelený systém, nýbrž o dva různé režimy (režim odpisů a režim zdanění podle tonáže), které je možno jasně rozdělit a přistupovat k nim odděleně bez ohledu na to, zda jsou používány odděleně nebo společně.

| (57) | AEB se navíc domnívá, že Komise před určením selektivní výhody neurčila obecný referenční systém. Podle AEB existuje mnoho způsobů financování nabytí určitého majetku pomocí různých kombinací právních nástrojů a daňových opatření a Komise by měla porovnat všechny tyto alternativní situace. Bylo by proto nepřirozené vyvozovat závěr, že španělský systém zdanění leasingu poskytuje určitým podnikům selektivní výhodu, zejména jestliže Komise pro srovnání používá – z daňového hlediska – nejnákladnější způsob financování investic, čímž ignoruje všechna pobídková opatření, která jsou dostupná pro investory. |
| --- | --- |

(57)

AEB se navíc domnívá, že Komise před určením selektivní výhody neurčila obecný referenční systém. Podle AEB existuje mnoho způsobů financování nabytí určitého majetku pomocí různých kombinací právních nástrojů a daňových opatření a Komise by měla porovnat všechny tyto alternativní situace. Bylo by proto nepřirozené vyvozovat závěr, že španělský systém zdanění leasingu poskytuje určitým podnikům selektivní výhodu, zejména jestliže Komise pro srovnání používá – z daňového hlediska – nejnákladnější způsob financování investic, čímž ignoruje všechna pobídková opatření, která jsou dostupná pro investory.

| (58) | Španělský systém zdanění leasingu proto neposkytuje selektivní výhodu. Vyplývá to zejména z toho, že Komise označuje některé potenciální příjemce, kteří neodpovídají hospodářským odvětvím. S odvoláním na sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (32) (dále jen „sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti“) a na rozhodnutí Komise o režimu groepsrentebox v Nizozemsku (33) je AEB toho názoru, že nelze vyvozovat závěr, že opatření je selektivní proto, že je pro členy hospodářských zájmových sdružení, kteří investují do námořních plavidel, a nikoli do jiných aktiv, výhodnější. |
| --- | --- |

(58)

Španělský systém zdanění leasingu proto neposkytuje selektivní výhodu. Vyplývá to zejména z toho, že Komise označuje některé potenciální příjemce, kteří neodpovídají hospodářským odvětvím. S odvoláním na sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (32) (dále jen „sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti“) a na rozhodnutí Komise o režimu groepsrentebox v Nizozemsku (33) je AEB toho názoru, že nelze vyvozovat závěr, že opatření je selektivní proto, že je pro členy hospodářských zájmových sdružení, kteří investují do námořních plavidel, a nikoli do jiných aktiv, výhodnější.

| (59) | Jelikož španělský systém zdanění leasingu zahrnuje výlučně soukromé strany, jež uplatňují obecná daňová opatření v souvislosti se soukromými dohodami, nejsou zde zapojeny žádné státní zdroje. |
| --- | --- |

(59)

Jelikož španělský systém zdanění leasingu zahrnuje výlučně soukromé strany, jež uplatňují obecná daňová opatření v souvislosti se soukromými dohodami, nejsou zde zapojeny žádné státní zdroje.

| (60) | Podle AEB neexistuje žádné ovlivnění hospodářské soutěže a obchodu mezi členskými státy, protože hlavními příjemci, jež Komise označila, jsou rejdařské společnosti a toto opatření je dostupné pro všechny rejdařské společnosti z Evropy a celého světa. |
| --- | --- |

(60)

Podle AEB neexistuje žádné ovlivnění hospodářské soutěže a obchodu mezi členskými státy, protože hlavními příjemci, jež Komise označila, jsou rejdařské společnosti a toto opatření je dostupné pro všechny rejdařské společnosti z Evropy a celého světa.

| (61) | Tyto třetí strany ve svých připomínkách popisují španělský systém zdanění leasingu jako řadu opatření, která navzájem nesouvisejí (individuální přístup), a dále se nevyjadřují o španělském systému zdanění leasingu jako celku. |
| --- | --- |

(61)

Tyto třetí strany ve svých připomínkách popisují španělský systém zdanění leasingu jako řadu opatření, která navzájem nesouvisejí (individuální přístup), a dále se nevyjadřují o španělském systému zdanění leasingu jako celku.

4.3   PŘIPOMÍNKY K POSOUZENÍ JEDNOTLIVÝCH OPATŘENÍ

4.3.1   Zrychlené odpisování (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO
   (34)
  ) – opatření 1

| (62) | Podle Španělska a některých třetích stran je toto opatření obecně použitelné na všechny druhy aktiv a všechna odvětví. V odlišnosti daňového zacházení s leasingovými poplatky od postupu jejich účtování není fakticky nic selektivního, což vyplývá z toho, že toto opatření je používáno v různých odvětvích. Španělský systém zdanění právnických osob kromě toho umožňuje použít alternativní ustanovení pro zrychlené odpisování. AEB uvádí, že lineární odpisování nelze považovat za (jediné) srovnání pro účely zjištění existence zvýhodnění, protože jsou obecně povoleny i jiné metody odpisování. Článek 11 zákona o DPPO a články 1–5 nařízení o DPPO stanoví možnost použití degresivních metod, jako je metoda degresivního odpisování (35) nebo metoda odpisování podle součtu let životnosti (SYD) (36), jakož i možnost odpisování aktiv podle zvláštního plánu dohodnutého s daňovou správou (37). Jako příklad AEB uvádí, že metoda degresivního odpisování by byla použitelná se sazbou 2,5krát vyšší, než je použitelná sazba pro lineární odpisování, tj. 25 %. |
| --- | --- |

(62)

Podle Španělska a některých třetích stran je toto opatření obecně použitelné na všechny druhy aktiv a všechna odvětví. V odlišnosti daňového zacházení s leasingovými poplatky od postupu jejich účtování není fakticky nic selektivního, což vyplývá z toho, že toto opatření je používáno v různých odvětvích. Španělský systém zdanění právnických osob kromě toho umožňuje použít alternativní ustanovení pro zrychlené odpisování. AEB uvádí, že lineární odpisování nelze považovat za (jediné) srovnání pro účely zjištění existence zvýhodnění, protože jsou obecně povoleny i jiné metody odpisování. Článek 11 zákona o DPPO a články 1–5 nařízení o DPPO stanoví možnost použití degresivních metod, jako je metoda degresivního odpisování (35) nebo metoda odpisování podle součtu let životnosti (SYD) (36), jakož i možnost odpisování aktiv podle zvláštního plánu dohodnutého s daňovou správou (37). Jako příklad AEB uvádí, že metoda degresivního odpisování by byla použitelná se sazbou 2,5krát vyšší, než je použitelná sazba pro lineární odpisování, tj. 25 %.

4.3.2   Diskreční použití metody předčasného odpisování (čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO) – opatření 2

| (63) | Tvrdí se, že předčasné odpisování je pouze jednou z metod zrychleného odpisování, která stanoví, že zrychlené odpisování může za určitých okolností být zahájeno dříve, než jsou dotyčná aktiva dodána koncovému uživateli a jím provozována. Kdyby nebylo možno odečíst částky zaplacené během výstavby aktiv, fakticky by to znamenalo zdanění předem. Předčasné odpisování pouze obnovuje neutralitu a odpovídající stav mezi finančním tokem a daňovým zacházením. |
| --- | --- |

(63)

Tvrdí se, že předčasné odpisování je pouze jednou z metod zrychleného odpisování, která stanoví, že zrychlené odpisování může za určitých okolností být zahájeno dříve, než jsou dotyčná aktiva dodána koncovému uživateli a jím provozována. Kdyby nebylo možno odečíst částky zaplacené během výstavby aktiv, fakticky by to znamenalo zdanění předem. Předčasné odpisování pouze obnovuje neutralitu a odpovídající stav mezi finančním tokem a daňovým zacházením.

| (64) | AEB tvrdí, že možnost dřívějšího začátku doby amortizace je obecné opatření, které je rovněž stanoveno v čl. 11 odst. 1 písm. d) zákona o DPPO a článku 5 nařízení o DPPO, které stanoví obecná pravidla odpisování. Tato ustanovení umožňují, aby daňová správa schválila zvláštní plán odpisování, který je předložen a odůvodněn subjektem daně, a to i pro aktiva ve výstavbě. |
| --- | --- |

(64)

AEB tvrdí, že možnost dřívějšího začátku doby amortizace je obecné opatření, které je rovněž stanoveno v čl. 11 odst. 1 písm. d) zákona o DPPO a článku 5 nařízení o DPPO, které stanoví obecná pravidla odpisování. Tato ustanovení umožňují, aby daňová správa schválila zvláštní plán odpisování, který je předložen a odůvodněn subjektem daně, a to i pro aktiva ve výstavbě.

| (65) | Jediným cílem předchozího schválení předčasného odpisování a postupu, který uplatňuje daňová správa, je zkontrolovat, zda je tato operace skutečná a zda jsou splněna objektivní kritéria, jež stanoví právní předpis. Musí být zejména předem zajištěno, že: existuje leasingová dohoda, jejíž počáteční datum předchází dodání aktiv nebo jejich uvedení do provozu; při podání žádosti se uvádí, že platby za účelem návratnosti nákladů na aktiva jsou odčitatelné; účelem smlouvy je pořízení majetku, který vyžaduje dlouhé smluvní období/dlouhou dobu výstavby v souladu s podmínkami provozování aktiv; je podepsána smlouva na výstavbu aktiv; a že jsou uvedeny konkrétní smluvní podmínky upravující užívání aktiv. |
| --- | --- |

(65)

Jediným cílem předchozího schválení předčasného odpisování a postupu, který uplatňuje daňová správa, je zkontrolovat, zda je tato operace skutečná a zda jsou splněna objektivní kritéria, jež stanoví právní předpis. Musí být zejména předem zajištěno, že: existuje leasingová dohoda, jejíž počáteční datum předchází dodání aktiv nebo jejich uvedení do provozu; při podání žádosti se uvádí, že platby za účelem návratnosti nákladů na aktiva jsou odčitatelné; účelem smlouvy je pořízení majetku, který vyžaduje dlouhé smluvní období/dlouhou dobu výstavby v souladu s podmínkami provozování aktiv; je podepsána smlouva na výstavbu aktiv; a že jsou uvedeny konkrétní smluvní podmínky upravující užívání aktiv.

| (66) | Je-li žadatelem hospodářské zájmové sdružení, kromě obecných podmínek stanovených v článku 49 nařízení o DPPO stanoví čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO další podmínky. Schválení nezávisí na použití jiných opatření a není vázáno na předložení doplňujících dokumentů. Skutečnost, že žádná žádost podaná u daňové správy nikdy nebyla zamítnuta, pak svědčí o tom, že v daném postupu neexistuje volnost uvážení. V této souvislosti je AEB toho názoru, že Komise by se při vyšetřování měla více zaměřit na důvody, proč není financování prováděno. Pokud některé rejdařské společnosti nebyly schopny nalézt banku, která by tuto operaci zorganizovala, jak tvrdí Komise na základě neoficiálních informací, důvodem je spíše to, že se strany nemohly shodnout na určitých prvcích operací, např. na ceně. AEB oficiálně popírá, že by se kterýkoli z jejích členů zúčastnil jakéhokoli setkání nebo neformálního kontaktu se španělskými orgány. Ve skutečnosti situace není stejná jako situace popsaná v rozhodnutí Komise o francouzských GIE fiscaux (fiskálních hospodářských zájmových sdruženích) (38), kdy bylo shledáno, že podmínka, aby operace měla velký hospodářský a sociální význam, je nepřesná a je ponechána na volném uvážení daňových orgánů. AEB naopak popírá, že kterákoli z podmínek stanovených článkem 49 nařízení o DPPO je nepřesná a lze ji volně vykládat. |
| --- | --- |

(66)

Je-li žadatelem hospodářské zájmové sdružení, kromě obecných podmínek stanovených v článku 49 nařízení o DPPO stanoví čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO další podmínky. Schválení nezávisí na použití jiných opatření a není vázáno na předložení doplňujících dokumentů. Skutečnost, že žádná žádost podaná u daňové správy nikdy nebyla zamítnuta, pak svědčí o tom, že v daném postupu neexistuje volnost uvážení. V této souvislosti je AEB toho názoru, že Komise by se při vyšetřování měla více zaměřit na důvody, proč není financování prováděno. Pokud některé rejdařské společnosti nebyly schopny nalézt banku, která by tuto operaci zorganizovala, jak tvrdí Komise na základě neoficiálních informací, důvodem je spíše to, že se strany nemohly shodnout na určitých prvcích operací, např. na ceně. AEB oficiálně popírá, že by se kterýkoli z jejích členů zúčastnil jakéhokoli setkání nebo neformálního kontaktu se španělskými orgány. Ve skutečnosti situace není stejná jako situace popsaná v rozhodnutí Komise o francouzských GIE fiscaux (fiskálních hospodářských zájmových sdruženích) (38), kdy bylo shledáno, že podmínka, aby operace měla velký hospodářský a sociální význam, je nepřesná a je ponechána na volném uvážení daňových orgánů. AEB naopak popírá, že kterákoli z podmínek stanovených článkem 49 nařízení o DPPO je nepřesná a lze ji volně vykládat.

| (67) | Proto je předčasné odpisování – stejně jako zrychlené odpisování – obecně použitelné na všechny druhy aktiv a ve všech odvětvích. Je to obecné opatření. |
| --- | --- |

(67)

Proto je předčasné odpisování – stejně jako zrychlené odpisování – obecně použitelné na všechny druhy aktiv a ve všech odvětvích. Je to obecné opatření.

| (68) | Jelikož je to metoda používající zrychlené odpisování, pokud by byla považována za podporu, měla by být považována za existující podporu. |
| --- | --- |

(68)

Jelikož je to metoda používající zrychlené odpisování, pokud by byla považována za podporu, měla by být považována za existující podporu.

4.3.3   Daňová transparentnost hospodářských zájmových sdružení (článek 48 zákona o DPPO) – opatření 3

| (69) | Podle AEB je transparentnost hospodářských zájmových sdružení v souladu s logikou španělského daňového systému. Tato transparentnost umožňuje, aby několik investorů uskutečnilo společnou investici, kterou by žádný z nich sám o sobě nepodnikl, a aby bylo použito s ohledem na tuto transparentnost a na podíl jednotlivých investorů na investici daňové zacházení, které by se použilo i v případě, že by investoval každý sám. S uplatněním statutu hospodářského zájmového sdružení tudíž není spojena žádná výhoda. Tento statut navíc nemá žádná odvětvová omezení. Členem hospodářského zájmového sdružení může být každý španělský daňový poplatník. Proto není selektivní. |
| --- | --- |

(69)

Podle AEB je transparentnost hospodářských zájmových sdružení v souladu s logikou španělského daňového systému. Tato transparentnost umožňuje, aby několik investorů uskutečnilo společnou investici, kterou by žádný z nich sám o sobě nepodnikl, a aby bylo použito s ohledem na tuto transparentnost a na podíl jednotlivých investorů na investici daňové zacházení, které by se použilo i v případě, že by investoval každý sám. S uplatněním statutu hospodářského zájmového sdružení tudíž není spojena žádná výhoda. Tento statut navíc nemá žádná odvětvová omezení. Členem hospodářského zájmového sdružení může být každý španělský daňový poplatník. Proto není selektivní.

4.3.4   Systém zdanění podle tonáže (články 124 až 128 zákona o DPPO) – opatření 4

| (70) | Jelikož Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění uvedla, že v roce 2002 schválila španělský režim zdanění podle tonáže jako podporu slučitelnou s pokyny pro námořní dopravu (39), španělské orgány a třetí strany zaměřují své připomínky na rozsah schválení z roku 2002 a na konkrétní otázky týkající se toho, zda by finanční hospodářská zájmová sdružení (40) zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu měla těžit z režimu zdanění podle tonáže. |
| --- | --- |

(70)

Jelikož Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění uvedla, že v roce 2002 schválila španělský režim zdanění podle tonáže jako podporu slučitelnou s pokyny pro námořní dopravu (39), španělské orgány a třetí strany zaměřují své připomínky na rozsah schválení z roku 2002 a na konkrétní otázky týkající se toho, zda by finanční hospodářská zájmová sdružení (40) zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu měla těžit z režimu zdanění podle tonáže.

| (71) | Pokud jde o otázku, zda by finanční hospodářská zájmová sdružení (40) zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu – která neprovozují plavidla, ale investují do nich a pronajímají je v rámci finančních investic, – měla požívat výhod režimu zdanění podle tonáže, Španělsko tvrdí, že tyto společnosti provozují plavidla tím způsobem, že je pronajímají, a proto byla od data platnosti článku 1 královského nařízení č. 1027/1989 (41) ze dne 28. července 1989, ve znění článku 9 zákona č. 27/1992 ze dne 24. listopadu 1992, zapisována do španělských lodních rejstříků (jako rejdařské společnosti). Jelikož Komise schválila použití režimu zdanění podle tonáže na všechny společnosti zapsané do španělských lodních rejstříků (42), zahrnuje toto schválení i společnosti, které vlastní plavidla a pronajímají je nebo je pronajímají prostřednictvím leasingu třetím stranám. Je-li toto opatření považováno za státní podporu, mělo by být proto považováno za existující podporu. |
| --- | --- |

(71)

Pokud jde o otázku, zda by finanční hospodářská zájmová sdružení (40) zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu – která neprovozují plavidla, ale investují do nich a pronajímají je v rámci finančních investic, – měla požívat výhod režimu zdanění podle tonáže, Španělsko tvrdí, že tyto společnosti provozují plavidla tím způsobem, že je pronajímají, a proto byla od data platnosti článku 1 královského nařízení č. 1027/1989 (41) ze dne 28. července 1989, ve znění článku 9 zákona č. 27/1992 ze dne 24. listopadu 1992, zapisována do španělských lodních rejstříků (jako rejdařské společnosti). Jelikož Komise schválila použití režimu zdanění podle tonáže na všechny společnosti zapsané do španělských lodních rejstříků (42), zahrnuje toto schválení i společnosti, které vlastní plavidla a pronajímají je nebo je pronajímají prostřednictvím leasingu třetím stranám. Je-li toto opatření považováno za státní podporu, mělo by být proto považováno za existující podporu.

4.3.5   Ustanovení čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO – opatření 5

| (72) | Španělsko, asociace PYMAR a některé banky tvrdí, že čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO obsahuje pouze prováděcí opatření, jejichž cílem je poskytnout právní jistotu. Uvádějí, že v souladu se zásadami španělského právního systému musí podstatné prvky daňového opatření být vždy upraveny právním předpisem a že toto ustanovení – které je obsaženo v královském nařízení – nezavádí nic nového, ale pouze vyjasňuje oblast působnosti čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Neodchyluje se od zákona ani nevytváří další výhody. Nezdanění kapitálových zisků již tvořilo součást režimu schváleného Komisí, a představuje-li podporu, mělo by být proto považováno za existující podporu. |
| --- | --- |

(72)

Španělsko, asociace PYMAR a některé banky tvrdí, že čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO obsahuje pouze prováděcí opatření, jejichž cílem je poskytnout právní jistotu. Uvádějí, že v souladu se zásadami španělského právního systému musí podstatné prvky daňového opatření být vždy upraveny právním předpisem a že toto ustanovení – které je obsaženo v královském nařízení – nezavádí nic nového, ale pouze vyjasňuje oblast působnosti čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Neodchyluje se od zákona ani nevytváří další výhody. Nezdanění kapitálových zisků již tvořilo součást režimu schváleného Komisí, a představuje-li podporu, mělo by být proto považováno za existující podporu.

| (73) | Španělsko a údajní příjemci uvádějí, že je logické považovat plavidlo za „nové“, protože před nájemcem ho nikdo nepoužíval a protože uplatnění opce je dohodnuto při podpisu leasingové smlouvy (43). AEB uvádí, že aktiva jsou běžně považována za nová, jsou-li nabyta uplatněním opce z leasingové smlouvy. |
| --- | --- |

(73)

Španělsko a údajní příjemci uvádějí, že je logické považovat plavidlo za „nové“, protože před nájemcem ho nikdo nepoužíval a protože uplatnění opce je dohodnuto při podpisu leasingové smlouvy (43). AEB uvádí, že aktiva jsou běžně považována za nová, jsou-li nabyta uplatněním opce z leasingové smlouvy.

4.4   PŘIPOMÍNKY K PŘEVODU STÁTNÍCH ZDROJŮ A K MOŽNOSTI PŘIČÍTAT STÁTU ODPOVĚDNOST ZA OPATŘENÍ

| (74) | Podle stěžovatelů odpočet daně znamená převod státních zdrojů ve formě ztráty daňového výnosu. Opatření španělského systému zdanění leasingu/daňová opatření lze přičíst státu, protože všechna tato opatření jsou obsažena ve španělských právních předpisech. Španělský systém zdanění leasingu se navíc opírá o schválení, které je udělováno daňovými orgány. I kdyby toto schvalování souviselo s jednotlivými opatřeními, je jasné, že v praxi jsou schválení udělována na celkové transakce prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu. Je to způsobeno tím, že žádost o povolení předčasného odpisování, která se podává u daňové správy, obsahuje podrobný popis struktury daňové výhody a jejího rozdělení mezi hospodářská zájmová sdružení nebo investory a rejdařskou společnost, jakož i oznámení loděnice, ve kterém se vysvětluje předpokládaný sociální a ekonomický přínos vyplývající z uplatnění tohoto ustanovení. Není důvod, proč by tyto dokumenty měly být systematicky poskytovány, kdyby ve skutečnosti nebyly předběžnou podmínkou pro schválení. |
| --- | --- |

(74)

Podle stěžovatelů odpočet daně znamená převod státních zdrojů ve formě ztráty daňového výnosu. Opatření španělského systému zdanění leasingu/daňová opatření lze přičíst státu, protože všechna tato opatření jsou obsažena ve španělských právních předpisech. Španělský systém zdanění leasingu se navíc opírá o schválení, které je udělováno daňovými orgány. I kdyby toto schvalování souviselo s jednotlivými opatřeními, je jasné, že v praxi jsou schválení udělována na celkové transakce prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu. Je to způsobeno tím, že žádost o povolení předčasného odpisování, která se podává u daňové správy, obsahuje podrobný popis struktury daňové výhody a jejího rozdělení mezi hospodářská zájmová sdružení nebo investory a rejdařskou společnost, jakož i oznámení loděnice, ve kterém se vysvětluje předpokládaný sociální a ekonomický přínos vyplývající z uplatnění tohoto ustanovení. Není důvod, proč by tyto dokumenty měly být systematicky poskytovány, kdyby ve skutečnosti nebyly předběžnou podmínkou pro schválení.

| (75) | Rejdařské společnosti na druhé straně tvrdí, že slevu z původní ceny, kterou poskytuje loděnice nebo hospodářské zájmové sdružení, nelze přičítat státu, protože vyplývá ze soukromých smluvních vztahů mezi hospodářským zájmovým sdružením a rejdařskou společností zapojenou do dané operace. |
| --- | --- |

(75)

Rejdařské společnosti na druhé straně tvrdí, že slevu z původní ceny, kterou poskytuje loděnice nebo hospodářské zájmové sdružení, nelze přičítat státu, protože vyplývá ze soukromých smluvních vztahů mezi hospodářským zájmovým sdružením a rejdařskou společností zapojenou do dané operace.

4.5   PŘIPOMÍNKY K NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU

| (76) | [...] je toho názoru, že velikost příslušných výhod (14 milionů EUR v příkladu uvedeném v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění) nepochybně ovlivňuje postavení příjemců na trhu, a vytváří proto významné narušení trhů, které se vyznačují vysokou mírou soutěživosti. Systém poskytuje velkou výhodu španělským loděnicím, které mohou prosazovat své lodi za cenu – nižší, než je cena jiných evropských loděnic –, která zohledňuje výhody poskytnuté v rámci španělského systému zdanění leasingu. [...] odkazuje na statistické údaje vydané španělským ministerstvem průmyslu, které ukazují, že španělské loděnice postupem času poskytují služby stále většímu počtu vlastníků lodí ze zahraničí. |
| --- | --- |

(76)

[...] je toho názoru, že velikost příslušných výhod (14 milionů EUR v příkladu uvedeném v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění) nepochybně ovlivňuje postavení příjemců na trhu, a vytváří proto významné narušení trhů, které se vyznačují vysokou mírou soutěživosti. Systém poskytuje velkou výhodu španělským loděnicím, které mohou prosazovat své lodi za cenu – nižší, než je cena jiných evropských loděnic –, která zohledňuje výhody poskytnuté v rámci španělského systému zdanění leasingu. [...] odkazuje na statistické údaje vydané španělským ministerstvem průmyslu, které ukazují, že španělské loděnice postupem času poskytují služby stále většímu počtu vlastníků lodí ze zahraničí.

| (77) | Pokud jde o rejdařské společnosti, [...] zastává názor, že kupování lodí ze španělských loděnic za mnohem nižší cenu jim umožňuje uspořit miliony eur v podstatné části jejich fixních nákladů. Jelikož je tato výhoda rozvržena na celou dobu návratnosti nákladů na pořízení lodí, dává jim konkurenční výhodu oproti jiným provozovatelům námořní dopravy, a proto po mnoho let narušuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o rejdařské společnosti, [...] zastává názor, že kupování lodí ze španělských loděnic za mnohem nižší cenu jim umožňuje uspořit miliony eur v podstatné části jejich fixních nákladů. Jelikož je tato výhoda rozvržena na celou dobu návratnosti nákladů na pořízení lodí, dává jim konkurenční výhodu oproti jiným provozovatelům námořní dopravy, a proto po mnoho let narušuje hospodářskou soutěž.

| (78) | Jak bylo již uvedeno, vlastníci lodí tvrdí, že k podmínkám nabízeným španělskými loděnicemi mají přístup všechny rejdařské společnosti, a mohou tedy využívat cenových slev, které by španělské loděnice mohly nabídnout. Tvrdí rovněž, že zaplatily spravedlivou tržní cenu a nezískaly žádnou hospodářskou výhodu. Není proto pravděpodobné, že pořizování plavidel ze španělských loděnic významně sníží jejich provozní náklady nebo trvaleji posílí jejich pozici, jak uvedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění. |
| --- | --- |

(78)

Jak bylo již uvedeno, vlastníci lodí tvrdí, že k podmínkám nabízeným španělskými loděnicemi mají přístup všechny rejdařské společnosti, a mohou tedy využívat cenových slev, které by španělské loděnice mohly nabídnout. Tvrdí rovněž, že zaplatily spravedlivou tržní cenu a nezískaly žádnou hospodářskou výhodu. Není proto pravděpodobné, že pořizování plavidel ze španělských loděnic významně sníží jejich provozní náklady nebo trvaleji posílí jejich pozici, jak uvedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění.

4.6   PŘIPOMÍNKY K URČENÍ PŘÍJEMCŮ PODPORY

| (79) | Podle AEB nemohou být hospodářská zájmová sdružení příjemci podpory. Vzhledem k jejich daňové transparentnosti jsou to investoři, kdo musí platit daň vyplývající z komerční činnosti hospodářských zájmových sdružení. Hospodářská zájmová sdružení tedy nemohou získat žádnou ekonomickou výhodu plynoucí ze snížení daně. Navíc investorem – členem – hospodářského zájmového sdružení může být kterýkoli španělský daňový poplatník. |
| --- | --- |

(79)

Podle AEB nemohou být hospodářská zájmová sdružení příjemci podpory. Vzhledem k jejich daňové transparentnosti jsou to investoři, kdo musí platit daň vyplývající z komerční činnosti hospodářských zájmových sdružení. Hospodářská zájmová sdružení tedy nemohou získat žádnou ekonomickou výhodu plynoucí ze snížení daně. Navíc investorem – členem – hospodářského zájmového sdružení může být kterýkoli španělský daňový poplatník.

| (80) | Na druhé straně se některé rejdařské společnosti domnívají, že jedinými možnými příjemci podpory jsou hospodářská zájmová sdružení. Vlastníci lodí nemohou být příjemci podpory proto, že nejsou španělskými daňovými poplatníky. Kromě toho tvrdí, že Komise – aniž by poskytla jakékoli vysvětlení – mylně předpokládala, že daňové výhody by byly z hospodářských zájmových sdružení přeneseny prostřednictvím slevy na rejdařskou společnost. Ve skutečnosti je cena stanovována jako důsledek obchodního rozhodnutí, jež přijímá soukromý vlastník tohoto majetku. |
| --- | --- |

(80)

Na druhé straně se některé rejdařské společnosti domnívají, že jedinými možnými příjemci podpory jsou hospodářská zájmová sdružení. Vlastníci lodí nemohou být příjemci podpory proto, že nejsou španělskými daňovými poplatníky. Kromě toho tvrdí, že Komise – aniž by poskytla jakékoli vysvětlení – mylně předpokládala, že daňové výhody by byly z hospodářských zájmových sdružení přeneseny prostřednictvím slevy na rejdařskou společnost. Ve skutečnosti je cena stanovována jako důsledek obchodního rozhodnutí, jež přijímá soukromý vlastník tohoto majetku.

| (81) | Vlastníci plavidel tvrdí, že rejdařské společnosti z celého světa obvykle pořizují plavidla v loděnicích různých zemí včetně španělských loděnic, pokud si to přejí. Jakýchkoli cenových slev, které mohou španělské loděnice nabídnout, mohou proto využít všechny rejdařské společnosti. |
| --- | --- |

(81)

Vlastníci plavidel tvrdí, že rejdařské společnosti z celého světa obvykle pořizují plavidla v loděnicích různých zemí včetně španělských loděnic, pokud si to přejí. Jakýchkoli cenových slev, které mohou španělské loděnice nabídnout, mohou proto využít všechny rejdařské společnosti.

| (82) | Někteří vlastníci lodí argumentují tím, že pokud španělský systém zdanění leasingu představuje státní podporu, oni nejsou příjemci této podpory. Jsou uváděny dva důvody: zaprvé způsob, jakým funguje struktura španělského systému zdanění leasingu, ukazuje, že mezi hospodářským zájmovým sdružením a loděnicí existuje koordinace, jež představuje jediné centrum zájmu a stanoví prodejní cenu; zadruhé společnosti provozující remorkéry a záchranná plavidla uvádějí příklady nabídek na výstavbu podobných remorkérů obdržených z loděnic mimo Španělsko. Tyto nabídky jsou ve stejném cenovém rozpětí, nebo jsou dokonce levnější než nabídky španělských loděnic, které byly nakonec vybrány. Tvrdí, že tudíž zaplatily řádnou tržní cenu a nezískaly žádnou hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Kdyby španělský systém zdanění leasingu měl nabízet hospodářskou výhodu, příjemci by byly loděnice zapojené do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, a nikoli rejdařské společnosti. |
| --- | --- |

(82)

Někteří vlastníci lodí argumentují tím, že pokud španělský systém zdanění leasingu představuje státní podporu, oni nejsou příjemci této podpory. Jsou uváděny dva důvody: zaprvé způsob, jakým funguje struktura španělského systému zdanění leasingu, ukazuje, že mezi hospodářským zájmovým sdružením a loděnicí existuje koordinace, jež představuje jediné centrum zájmu a stanoví prodejní cenu; zadruhé společnosti provozující remorkéry a záchranná plavidla uvádějí příklady nabídek na výstavbu podobných remorkérů obdržených z loděnic mimo Španělsko. Tyto nabídky jsou ve stejném cenovém rozpětí, nebo jsou dokonce levnější než nabídky španělských loděnic, které byly nakonec vybrány. Tvrdí, že tudíž zaplatily řádnou tržní cenu a nezískaly žádnou hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Kdyby španělský systém zdanění leasingu měl nabízet hospodářskou výhodu, příjemci by byly loděnice zapojené do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, a nikoli rejdařské společnosti.

| (83) | Nizozemský loďařský svaz je toho názoru, že příjemci podpory jsou hospodářská zájmová sdružení a jejich investoři, jakož i rejdařské společnosti a rovněž španělské loděnice, protože existuje podstatný rozdíl mezi cenou zaplacenou vlastníkem lodi a cenou, kterou obdrží loděnice a která je vyšší než tržní cena. Podle vnitrostátního sdružení loďařů byl tento režim konstruován tak, aby poskytoval výhodu loděnicím. Nebylo by správné vyvozovat závěr, že španělský systém zdanění leasingu poskytuje výhodu rejdařským společnostem. Snížení ceny výstavby nemusí nutně znamenat výhodu pro toho, kdo loď kupuje. Kromě toho španělské loděnice mohou nabízet tuto výhodu pouze kupujícím, kteří využívají španělský systém zdanění leasingu. Španělský systém zdanění leasingu představuje protiprávní podporu stavby lodí, která poškozuje vnitrostátní loďařské společnosti, které jsou v hospodářské soutěži přímými konkurenty španělských loďařských společností. |
| --- | --- |

(83)

Nizozemský loďařský svaz je toho názoru, že příjemci podpory jsou hospodářská zájmová sdružení a jejich investoři, jakož i rejdařské společnosti a rovněž španělské loděnice, protože existuje podstatný rozdíl mezi cenou zaplacenou vlastníkem lodi a cenou, kterou obdrží loděnice a která je vyšší než tržní cena. Podle vnitrostátního sdružení loďařů byl tento režim konstruován tak, aby poskytoval výhodu loděnicím. Nebylo by správné vyvozovat závěr, že španělský systém zdanění leasingu poskytuje výhodu rejdařským společnostem. Snížení ceny výstavby nemusí nutně znamenat výhodu pro toho, kdo loď kupuje. Kromě toho španělské loděnice mohou nabízet tuto výhodu pouze kupujícím, kteří využívají španělský systém zdanění leasingu. Španělský systém zdanění leasingu představuje protiprávní podporu stavby lodí, která poškozuje vnitrostátní loďařské společnosti, které jsou v hospodářské soutěži přímými konkurenty španělských loďařských společností.

| (84) | Asociace PYMAR zastává názor, že Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění dostatečně neodůvodnila, proč označuje loděnice za potenciální příjemce státní podpory. Poukazuje také na to, že v rozhodnutích v případech GIE fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes nebo Le Levant
   (44), které se týkají podobných daňových režimů, neoznačila Komise výrobce dotyčných aktiv za příjemce státní podpory. |
| --- | --- |

(84)

Asociace PYMAR zastává názor, že Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění dostatečně neodůvodnila, proč označuje loděnice za potenciální příjemce státní podpory. Poukazuje také na to, že v rozhodnutích v případech GIE fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes nebo Le Levant
   (44), které se týkají podobných daňových režimů, neoznačila Komise výrobce dotyčných aktiv za příjemce státní podpory.

4.7   PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ EXISTUJÍCÍ NEBO PROTIPRÁVNÍ PODPORY

| (85) | Jak bylo uvedeno v oddíle 61) nahoře, Španělsko a některé třetí strany zastávají názor, že se jedná pouze o dvě opatření: zaprvé ustanovení článku 115 zákona o DPPO, které se týká odpočtu nákladů u aktiv nabytých prostřednictvím smlouvy o finančním leasingu. Španělsko přijalo tato ustanovení před svým přistoupením k EU. A proto, jestliže toto opatření představuje podporu, jedná se, jak uvedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, o existující podporu a čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO, který umožňuje daňové správě stanovit výchozí datum pro odpočet, je pouze nástrojem k provedení článku 115. Zadruhé systém zdanění podle tonáže zakotvený v článcích 124 až 128 zákona o DPPO byl Komisí schválen v roce 2002, a proto se také jedná o existující podporu. Prováděcí ustanovení – zejména čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO – nemění pravidla zakotvená v zákoně, a tudíž se na ně vztahuje schválení Komise. |
| --- | --- |

(85)

Jak bylo uvedeno v oddíle 61) nahoře, Španělsko a některé třetí strany zastávají názor, že se jedná pouze o dvě opatření: zaprvé ustanovení článku 115 zákona o DPPO, které se týká odpočtu nákladů u aktiv nabytých prostřednictvím smlouvy o finančním leasingu. Španělsko přijalo tato ustanovení před svým přistoupením k EU. A proto, jestliže toto opatření představuje podporu, jedná se, jak uvedla Komise v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, o existující podporu a čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO, který umožňuje daňové správě stanovit výchozí datum pro odpočet, je pouze nástrojem k provedení článku 115. Zadruhé systém zdanění podle tonáže zakotvený v článcích 124 až 128 zákona o DPPO byl Komisí schválen v roce 2002, a proto se také jedná o existující podporu. Prováděcí ustanovení – zejména čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO – nemění pravidla zakotvená v zákoně, a tudíž se na ně vztahuje schválení Komise.

4.8   PŘIPOMÍNKY KE SLUČITELNOSTI PODPORY

| (86) | Španělské orgány a údajní příjemci tvrdí, že podpora je slučitelná na základě schválení režimu zdanění podle tonáže v roce 2002, protože se vztahuje na „společnosti námořní dopravy registrované podle španělských právních předpisů (45), jejichž činnost zahrnuje provozování vlastních a pronajatých lodí“. Jelikož čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO pouze provádí systém zdanění podle tonáže, vztahuje se i na něj rozhodnutí z roku 2002. |
| --- | --- |

(86)

Španělské orgány a údajní příjemci tvrdí, že podpora je slučitelná na základě schválení režimu zdanění podle tonáže v roce 2002, protože se vztahuje na „společnosti námořní dopravy registrované podle španělských právních předpisů (45), jejichž činnost zahrnuje provozování vlastních a pronajatých lodí“. Jelikož čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO pouze provádí systém zdanění podle tonáže, vztahuje se i na něj rozhodnutí z roku 2002.

| (87) | Třetí strany rovněž tvrdí, že s pokyny pro námořní dopravu by byla slučitelná každá podpora, která rovněž zahrnuje provozování vlastních nebo pronajatých lodí a pokud by tato podpora zůstala v rámci stropu podpory, který stanoví těmito pokyny. |
| --- | --- |

(87)

Třetí strany rovněž tvrdí, že s pokyny pro námořní dopravu by byla slučitelná každá podpora, která rovněž zahrnuje provozování vlastních nebo pronajatých lodí a pokud by tato podpora zůstala v rámci stropu podpory, který stanoví těmito pokyny.

| (88) | Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Španělská asociace lodních konstruktérů a námořních inženýrů) zastává názor, že slučitelnost jakékoli podpory by měla být analyzována v globálních souvislostech hospodářské soutěže a neměla by se zaměřovat na vnitřní trh, neboť loděnicím v zemích mimo EU je poskytována podpora, která nepodléhá pravidlům hospodářské soutěže, jako je tomu v EU. |
| --- | --- |

(88)

Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Španělská asociace lodních konstruktérů a námořních inženýrů) zastává názor, že slučitelnost jakékoli podpory by měla být analyzována v globálních souvislostech hospodářské soutěže a neměla by se zaměřovat na vnitřní trh, neboť loděnicím v zemích mimo EU je poskytována podpora, která nepodléhá pravidlům hospodářské soutěže, jako je tomu v EU.

| (89) | [...] je naopak toho názoru, že tento režim nelze vůbec považovat za slučitelnou podporu, a to ani – jak bylo uvedeno v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění – podle pokynů pro námořní dopravu. Je ovšem toho názoru, že Španělsko nebude schopno prokázat, že všechny postavené lodi byly způsobilé získat výhody podle těchto pokynů, a zadruhé, že podpora může pouze snížit na nulu výši daně, kterou má zaplatit příjemce v zemi, která tento režim přijímá. Proto by jiní než španělští majitelé lodí nemohli tohoto režimu využívat a daň placená španělskými vlastníky lodí bude pravděpodobně omezená, neboť těží z režimu zdanění podle tonáže a ze snížení odvodů na sociální účely. |
| --- | --- |

(89)

[...] je naopak toho názoru, že tento režim nelze vůbec považovat za slučitelnou podporu, a to ani – jak bylo uvedeno v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění – podle pokynů pro námořní dopravu. Je ovšem toho názoru, že Španělsko nebude schopno prokázat, že všechny postavené lodi byly způsobilé získat výhody podle těchto pokynů, a zadruhé, že podpora může pouze snížit na nulu výši daně, kterou má zaplatit příjemce v zemi, která tento režim přijímá. Proto by jiní než španělští majitelé lodí nemohli tohoto režimu využívat a daň placená španělskými vlastníky lodí bude pravděpodobně omezená, neboť těží z režimu zdanění podle tonáže a ze snížení odvodů na sociální účely.

4.9   PŘIPOMÍNKY K VRACENÍ PODPORY

| (90) | Španělské orgány i potenciální příjemci uvádějí, že navrácení by mělo být vyloučeno, protože by tím byly porušeny základní zásady práva EU (46), jako je rovné zacházení, ochrana oprávněných očekávání nebo právní jistota. |
| --- | --- |

(90)

Španělské orgány i potenciální příjemci uvádějí, že navrácení by mělo být vyloučeno, protože by tím byly porušeny základní zásady práva EU (46), jako je rovné zacházení, ochrana oprávněných očekávání nebo právní jistota.

4.9.1   Rovné zacházení

| (91) | Asociace PYMAR tvrdí, že podobná fiskální opatření byla vyšetřována ve dvou jiných případech (Brittany Ferries
   (47) a GIE fiscaux), kde nebylo nařízeno žádné navrácení. Jestliže Komise dospěla k závěru, že podpora existuje, měla by být tato podpora považována za slučitelnou až do hranice stanovené v kapitole 11 pokynů pro námořní dopravu, a v případě částky přesahující tuto hranici by měla ochrana právní jistoty Komisi bránit, aby požadovala vrácení podpory, jako tomu bylo ve francouzském případu. [...] tvrdí, že francouzští provozovatelé nemuseli vracet žádnou podporu, a vrácení podpory španělskými provozovateli ve velmi podobném případě by proto postavilo španělské provozovatele do nevýhodné soutěžní pozice a porušovalo by zásadu rovného zacházení. |
| --- | --- |

(91)

Asociace PYMAR tvrdí, že podobná fiskální opatření byla vyšetřována ve dvou jiných případech (Brittany Ferries
   (47) a GIE fiscaux), kde nebylo nařízeno žádné navrácení. Jestliže Komise dospěla k závěru, že podpora existuje, měla by být tato podpora považována za slučitelnou až do hranice stanovené v kapitole 11 pokynů pro námořní dopravu, a v případě částky přesahující tuto hranici by měla ochrana právní jistoty Komisi bránit, aby požadovala vrácení podpory, jako tomu bylo ve francouzském případu. [...] tvrdí, že francouzští provozovatelé nemuseli vracet žádnou podporu, a vrácení podpory španělskými provozovateli ve velmi podobném případě by proto postavilo španělské provozovatele do nevýhodné soutěžní pozice a porušovalo by zásadu rovného zacházení.

| (92) | Španělsko a asociace PYMAR se odvolávají na některá rozhodnutí, kdy se Komise již rozhodla upustit od vrácení na základě veřejných prohlášení Komise nebo některého z jejích členů. Odkazuje se na rozhodnutí týkající se belgických koordinačních středisek, holdingových společností Luxembourg 1929 a dalších koordinačních středisek a činností v rámci skupin nadnárodních společností (48), španělských goodwillů, (49), italského případu podpory velkých podniků v nesnázích (50) a dvou případů v oblasti rybolovu (51) (Shetlandské a Orknejské ostrovy). |
| --- | --- |

(92)

Španělsko a asociace PYMAR se odvolávají na některá rozhodnutí, kdy se Komise již rozhodla upustit od vrácení na základě veřejných prohlášení Komise nebo některého z jejích členů. Odkazuje se na rozhodnutí týkající se belgických koordinačních středisek, holdingových společností Luxembourg 1929 a dalších koordinačních středisek a činností v rámci skupin nadnárodních společností (48), španělských goodwillů, (49), italského případu podpory velkých podniků v nesnázích (50) a dvou případů v oblasti rybolovu (51) (Shetlandské a Orknejské ostrovy).

4.9.2   Oprávněné očekávání/právní jistota

| (93) | Podle Španělska (52) a některých třetích stran zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu následující prvky vedly strany těchto operací k domněnce, že daňová opatření, která byla vůči nim použita, nepředstavují státní podporu:






  1) | prohlášení Komise v rozhodnutí o Brittany Ferries z roku 2001 (53) v tom smyslu, že režim podobný španělskému systému zdanění leasingu – francouzský GIE fiscaux – byl obecným opatřením; |
| --- | --- | --- |

(93)

Podle Španělska (52) a některých třetích stran zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu následující prvky vedly strany těchto operací k domněnce, že daňová opatření, která byla vůči nim použita, nepředstavují státní podporu:

1)

prohlášení Komise v rozhodnutí o Brittany Ferries z roku 2001 (53) v tom smyslu, že režim podobný španělskému systému zdanění leasingu – francouzský GIE fiscaux – byl obecným opatřením;

| 2) | uveřejnění návrhu opatření (předčasné odpisování a režim zdanění podle tonáže) v úředním věstníku španělského parlamentu ze dne 10. října 2001 (54); |
| --- | --- |

2)

uveřejnění návrhu opatření (předčasné odpisování a režim zdanění podle tonáže) v úředním věstníku španělského parlamentu ze dne 10. října 2001 (54);

| 3) | dopis Komise z roku 2001, jímž si vyžádala od Španělska informace v souvislosti s vyšetřováním některých údajných opatření podpory, včetně systému daňového leasingu, ve prospěch odvětví stavby lodí; |
| --- | --- |

3)

dopis Komise z roku 2001, jímž si vyžádala od Španělska informace v souvislosti s vyšetřováním některých údajných opatření podpory, včetně systému daňového leasingu, ve prospěch odvětví stavby lodí;

| 4) | rozhodnutí Komise z roku 2004 (55), jímž bylo zamítnuto udělení podpory nizozemským loděnicím jako kompenzace za podporu údajně poskytnutou španělským loděnicím soutěžícím o tytéž smlouvy o zhotovení lodí; |
| --- | --- |

4)

rozhodnutí Komise z roku 2004 (55), jímž bylo zamítnuto udělení podpory nizozemským loděnicím jako kompenzace za podporu údajně poskytnutou španělským loděnicím soutěžícím o tytéž smlouvy o zhotovení lodí;

| 5) | rozhodnutí z roku 2006 v případu francouzského GIE fiscaux
   (56); |
| --- | --- |

5)

rozhodnutí z roku 2006 v případu francouzského GIE fiscaux
   (56);

| 6) | dopis komisařky Kroesové z roku 2009 (57) – v době, kdy odpovídala za hospodářskou soutěž – norské ministryni obchodu a průmyslu v reakci na stížnost, že španělský systém zdanění leasingu by zvýhodňoval španělské loděnice; |
| --- | --- |

6)

dopis komisařky Kroesové z roku 2009 (57) – v době, kdy odpovídala za hospodářskou soutěž – norské ministryni obchodu a průmyslu v reakci na stížnost, že španělský systém zdanění leasingu by zvýhodňoval španělské loděnice;

| 7) | doba, která uplynula mezi uveřejněním návrhu opatření v roce 2001, počátkem fungování systému v roce 2002 nebo prvními stížnostmi, které obdržela Komise v roce 2006, a zahájením řízení v červnu 2011. Tak dlouhé období údajně posílilo víru, že neexistuje dostatek prvků pro pokračování řízení; |
| --- | --- |

7)

doba, která uplynula mezi uveřejněním návrhu opatření v roce 2001, počátkem fungování systému v roce 2002 nebo prvními stížnostmi, které obdržela Komise v roce 2006, a zahájením řízení v červnu 2011. Tak dlouhé období údajně posílilo víru, že neexistuje dostatek prvků pro pokračování řízení;

| 8) | obezřetný hospodářský subjekt nemohl předpokládat možnost existence státní podpory v kombinaci různých režimů, které byly buď dávno zavedeným prvkem státního zdanění (zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, status hospodářského zájmového sdružení), anebo byly dříve schváleny Komisí (systém zdanění podle tonáže); |
| --- | --- |

8)

obezřetný hospodářský subjekt nemohl předpokládat možnost existence státní podpory v kombinaci různých režimů, které byly buď dávno zavedeným prvkem státního zdanění (zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu, status hospodářského zájmového sdružení), anebo byly dříve schváleny Komisí (systém zdanění podle tonáže);

| 9) | výroky o neexistenci podpory v opatřeních týkajících se metod odpisování, které obsahovalo sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti (58). |
| --- | --- |

9)

výroky o neexistenci podpory v opatřeních týkajících se metod odpisování, které obsahovalo sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti (58).

4.9.2.1   Rozhodnutí Komise z roku 2001 v případu Brittany Ferries (BAI)

| (94) | V 193. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise stanovila, že: “... pokud jde o hospodářská zájmová sdružení a daňové výhody, které jim mohou poskytovat, Komise zastává názor, že představují obecné opatření vzhledem k tomu, že jsou obvyklé ve Francii, mohou být stanoveny ve všech odvětvích hospodářské činnosti a jsou součástí zvykového práva.“ |
| --- | --- |

(94)

V 193. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise stanovila, že: “... pokud jde o hospodářská zájmová sdružení a daňové výhody, které jim mohou poskytovat, Komise zastává názor, že představují obecné opatření vzhledem k tomu, že jsou obvyklé ve Francii, mohou být stanoveny ve všech odvětvích hospodářské činnosti a jsou součástí zvykového práva.“

| (95) | Rozhodnutí bylo vyhlášeno v Úředním věstníku dne 15. ledna 2002. V rozhodnutí o francouzském GIE fiscaux Komise měla za to, že: „Je sice pravda, že režim, o který se jednalo v uvedeném případě, byl v platnosti před rokem 1998, nicméně je však třeba poznamenat, že tato skutečnost nebyla v odůvodnění rozhodnutí jasně uvedena a že tato okolnost mohla pomoci uvést v omyl příjemce podle zde posuzovaného režimu.“ |
| --- | --- |

(95)

Rozhodnutí bylo vyhlášeno v Úředním věstníku dne 15. ledna 2002. V rozhodnutí o francouzském GIE fiscaux Komise měla za to, že: „Je sice pravda, že režim, o který se jednalo v uvedeném případě, byl v platnosti před rokem 1998, nicméně je však třeba poznamenat, že tato skutečnost nebyla v odůvodnění rozhodnutí jasně uvedena a že tato okolnost mohla pomoci uvést v omyl příjemce podle zde posuzovaného režimu.“

| (96) | Španělsko (59) a některé třetí strany tvrdily, že toto prohlášení vytvořilo situaci právní nejistoty, pokud jde o zákonnost španělského systému zdanění leasingu – který je svou konstrukcí a svými účinky velmi podobný –, nebo vyvolalo oprávněné očekávání, že španělský systém zdanění leasingu nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(96)

Španělsko (59) a některé třetí strany tvrdily, že toto prohlášení vytvořilo situaci právní nejistoty, pokud jde o zákonnost španělského systému zdanění leasingu – který je svou konstrukcí a svými účinky velmi podobný –, nebo vyvolalo oprávněné očekávání, že španělský systém zdanění leasingu nepředstavuje státní podporu.

4.9.2.2   Uveřejnění návrhu opatření v úředním věstníku španělského parlamentu

| (97) | Podle asociace PYMAR se Komise dozvěděla o existenci španělského systému zdanění leasingu, když opatření, z nichž sestává (diskreční použití předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu, a režimu zdanění podle tonáže), byla zveřejněna v rámci návrhu téhož právního předpisu v úředním věstníku španělského parlamentu dne 10. října 2001. Loděnice poté výhody vyplývající z těchto opatření začaly zahrnovat do svých nabídek u nových projektů stavby lodí, aniž by čekaly na vstup těchto opatření v platnost, s cílem urychlit jednání a provádění prvních struktur španělského systému zdanění leasingu. |
| --- | --- |

(97)

Podle asociace PYMAR se Komise dozvěděla o existenci španělského systému zdanění leasingu, když opatření, z nichž sestává (diskreční použití předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu, a režimu zdanění podle tonáže), byla zveřejněna v rámci návrhu téhož právního předpisu v úředním věstníku španělského parlamentu dne 10. října 2001. Loděnice poté výhody vyplývající z těchto opatření začaly zahrnovat do svých nabídek u nových projektů stavby lodí, aniž by čekaly na vstup těchto opatření v platnost, s cílem urychlit jednání a provádění prvních struktur španělského systému zdanění leasingu.

4.9.2.3   Vyžádání informací o španělském systému zdanění leasingu z roku 2001

| (98) | Asociace PYMAR odkazuje na dopis zaslaný Komisí dne 21. prosince 2001 po stížnosti na některá státní opatření, jež údajně snížila cenu lodí zakoupených ve španělských loděnicích. Komise v uvedeném dopise zejména požádala o informace o systému zdanění leasingu:
  „Komise zaznamenala, že jak se zdá, existují některá opatření, která snižují cenu při nákupu lodí ze španělských loděnic. Komise zejména obdržela informace, že se jedná o tato opatření:
  ...






  3. | Systém zdanění leasingu, podle kterého lodě zhotovené ve Španělsku mohou být použity ke snížení daní prostřednictvím uplatnění nástrojů pro zvláštní účely. Zdá se, že zisk z této kombinace je přenášen na vlastníka lodi prostřednictvím nižší ceny nebo prostřednictvím snížených nákladů za leasing. Může Španělsko laskavě poskytnout všechny příslušné informace, které umožní tuto otázku zhodnotit?“ |
| --- | --- | --- |

(98)

Asociace PYMAR odkazuje na dopis zaslaný Komisí dne 21. prosince 2001 po stížnosti na některá státní opatření, jež údajně snížila cenu lodí zakoupených ve španělských loděnicích. Komise v uvedeném dopise zejména požádala o informace o systému zdanění leasingu:

„Komise zaznamenala, že jak se zdá, existují některá opatření, která snižují cenu při nákupu lodí ze španělských loděnic. Komise zejména obdržela informace, že se jedná o tato opatření:

...

3.

Systém zdanění leasingu, podle kterého lodě zhotovené ve Španělsku mohou být použity ke snížení daní prostřednictvím uplatnění nástrojů pro zvláštní účely. Zdá se, že zisk z této kombinace je přenášen na vlastníka lodi prostřednictvím nižší ceny nebo prostřednictvím snížených nákladů za leasing. Může Španělsko laskavě poskytnout všechny příslušné informace, které umožní tuto otázku zhodnotit?“

| (99) | Podle asociace PYMAR tento dopis ukazuje, že Komise měla informace a byla si vědoma existence systému zdanění leasingu a že vedla v této záležitosti vyšetřování již v roce 2001, aniž by přijala jakékoli opatření, což vyvolalo oprávněné očekávání, že španělské opatření nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(99)

Podle asociace PYMAR tento dopis ukazuje, že Komise měla informace a byla si vědoma existence systému zdanění leasingu a že vedla v této záležitosti vyšetřování již v roce 2001, aniž by přijala jakékoli opatření, což vyvolalo oprávněné očekávání, že španělské opatření nepředstavuje státní podporu.

4.9.2.4   Rozhodnutí z roku 2004 týkající se nizozemského oznámení

| (100) | Nizozemské orgány dne 9. září 2002 oznámily, že hodlají poskytnout nizozemským loděnicím „podporu na vyrovnání“ s cílem vyrovnat podporu nabídnutou údajně Španělskem (60). Po provedení formálního vyšetřování (61) Komise ve svém konečném rozhodnutí (62) dospěla k závěru, že „španělské orgány jednoznačně popřely možnost poskytnutí takovéto podpory“ a že Komise nemá „dostatečných důkazů, že by Španělsko poskytovalo údajnou podporu“ (63), a stanovila, že zmiňovaná podpora je neslučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(100)

Nizozemské orgány dne 9. září 2002 oznámily, že hodlají poskytnout nizozemským loděnicím „podporu na vyrovnání“ s cílem vyrovnat podporu nabídnutou údajně Španělskem (60). Po provedení formálního vyšetřování (61) Komise ve svém konečném rozhodnutí (62) dospěla k závěru, že „španělské orgány jednoznačně popřely možnost poskytnutí takovéto podpory“ a že Komise nemá „dostatečných důkazů, že by Španělsko poskytovalo údajnou podporu“ (63), a stanovila, že zmiňovaná podpora je neslučitelná s vnitřním trhem.

| (101) | Jelikož byl španělský systém zdanění leasingu v roce 2002 v platnosti dříve, než Nizozemsko oznámilo svou podporu, vyvolalo, rozhodnutí Komise z roku 2004 podle asociace PYMAR oprávněné očekávání, že španělský systém zdanění leasingu nepředstavuje podporu. |
| --- | --- |

(101)

Jelikož byl španělský systém zdanění leasingu v roce 2002 v platnosti dříve, než Nizozemsko oznámilo svou podporu, vyvolalo, rozhodnutí Komise z roku 2004 podle asociace PYMAR oprávněné očekávání, že španělský systém zdanění leasingu nepředstavuje podporu.

4.9.2.5   Rozhodnutí z roku 2006 v případu francouzského GIE Fiscaux

| (102) | Podle asociace PYMAR je francouzský režim GIE fiscaux velmi podobný španělskému systému zdanění leasingu. V důsledku toho rozhodnutí z roku 2006 ve francouzském případu vzbudilo u provozovatelů oprávněné očekávání, že: vzhledem k procesním podobnostem obou případů 1) španělský systém zdanění leasingu bude považován za slučitelný s vnitřním trhem v mezích stanovených kapitolou 11 pokynů pro námořní dopravu a 2) nebude požadováno navrácení státní podpory přesahující stropy stanovené v kapitole 11 pokynů. |
| --- | --- |

(102)

Podle asociace PYMAR je francouzský režim GIE fiscaux velmi podobný španělskému systému zdanění leasingu. V důsledku toho rozhodnutí z roku 2006 ve francouzském případu vzbudilo u provozovatelů oprávněné očekávání, že: vzhledem k procesním podobnostem obou případů 1) španělský systém zdanění leasingu bude považován za slučitelný s vnitřním trhem v mezích stanovených kapitolou 11 pokynů pro námořní dopravu a 2) nebude požadováno navrácení státní podpory přesahující stropy stanovené v kapitole 11 pokynů.

| (103) | Asociace PYMAR se dále odvolává na některá rozhodnutí Komise, kdy podobnost určitého opatření s opatřením, jež Komise dříve schválila, byla faktorem vedoucím provozovatele k oprávněným očekáváním. Asociace PYMAR zejména připomíná, že žádné navrácení nebylo nařízeno v případech (64), jako je příjem ze zahraničí (Irsko), mezinárodní finanční aktivity (Nizozemsko), koordinační centra a finanční společnosti (Lucembursko), koordinační centra ve Vizcaya (Španělsko), kontrolní a koordinační centra (Německo), podnikové finanční centrály a ústředí a logistická střediska (Francie), daňový režim pro americké obchodní společnosti (Belgie) a společnosti oprávněné ke zvláštnímu zdanění v Gibraltaru (Spojené království), protože tyto režimy byly velmi podobné režimům koordinačních center usazených v Belgii, které dříve Komise schválila. |
| --- | --- |

(103)

Asociace PYMAR se dále odvolává na některá rozhodnutí Komise, kdy podobnost určitého opatření s opatřením, jež Komise dříve schválila, byla faktorem vedoucím provozovatele k oprávněným očekáváním. Asociace PYMAR zejména připomíná, že žádné navrácení nebylo nařízeno v případech (64), jako je příjem ze zahraničí (Irsko), mezinárodní finanční aktivity (Nizozemsko), koordinační centra a finanční společnosti (Lucembursko), koordinační centra ve Vizcaya (Španělsko), kontrolní a koordinační centra (Německo), podnikové finanční centrály a ústředí a logistická střediska (Francie), daňový režim pro americké obchodní společnosti (Belgie) a společnosti oprávněné ke zvláštnímu zdanění v Gibraltaru (Spojené království), protože tyto režimy byly velmi podobné režimům koordinačních center usazených v Belgii, které dříve Komise schválila.

4.9.2.6   Dopis komisařky Kroesové z roku 2009

| (104) | V odpovědi na dopis od norských orgánů, které si stěžovaly na údajnou diskriminaci norských loděnic v souvislosti se španělským systémem zdanění leasingu, komisařka Kroesová sdělila, že GŘ pro hospodářskou soutěž: „již tuto záležitost prošetřilo“ a že na jeho žádost Španělsko vydalo veřejné prohlášení ve formě odpovědi daňové správy na otázku daňového poplatníka (65) – daňový výrok –, ve kterém potvrdilo, že toto opatření nebylo omezeno na španělské loděnice a mohlo být využíváno také při nabytí lodí vyrobených v jiných členských státech. V závěru dopisu bylo uvedeno, že vzhledem k tomuto vysvětlení nejsou další opatření považována za nutná. |
| --- | --- |

(104)

V odpovědi na dopis od norských orgánů, které si stěžovaly na údajnou diskriminaci norských loděnic v souvislosti se španělským systémem zdanění leasingu, komisařka Kroesová sdělila, že GŘ pro hospodářskou soutěž: „již tuto záležitost prošetřilo“ a že na jeho žádost Španělsko vydalo veřejné prohlášení ve formě odpovědi daňové správy na otázku daňového poplatníka (65) – daňový výrok –, ve kterém potvrdilo, že toto opatření nebylo omezeno na španělské loděnice a mohlo být využíváno také při nabytí lodí vyrobených v jiných členských státech. V závěru dopisu bylo uvedeno, že vzhledem k tomuto vysvětlení nejsou další opatření považována za nutná.

| (105) | Podle asociace PYMAR dne 2. dubna 2009 určitý norský vlastník lodi sdílel obsah dopisu komisařky Kroesové se španělskou loděnicí, se kterou byl zapojen do operace v rámci španělského systému zdanění leasingu. Asociace PYMAR rovněž předložila dopis od oborového správního úřadu (Gerencia del Sector de la Construcción Navalze; GSN) ze dne 13. září 2012 (66) dokazující, že o obsahu dopisu komisařky Kroesové věděl již v roce 2009 a sdílel ho se subjekty účastnícími se operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a s asociací PYMAR během jejich pravidelných schůzek. |
| --- | --- |

(105)

Podle asociace PYMAR dne 2. dubna 2009 určitý norský vlastník lodi sdílel obsah dopisu komisařky Kroesové se španělskou loděnicí, se kterou byl zapojen do operace v rámci španělského systému zdanění leasingu. Asociace PYMAR rovněž předložila dopis od oborového správního úřadu (Gerencia del Sector de la Construcción Navalze; GSN) ze dne 13. září 2012 (66) dokazující, že o obsahu dopisu komisařky Kroesové věděl již v roce 2009 a sdílel ho se subjekty účastnícími se operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a s asociací PYMAR během jejich pravidelných schůzek.

4.9.2.7   Doba uplynulá mezi stížností a zahájením řízení

| (106) | Podle asociace PYMAR od doby, kdy se Komise dozvěděla o systému v prosinci 2001/začátku uplatňování systému v roce 2002, do zahájení řízení v červnu 2011 uplynulo devět let (a od prvních stížností obdržených Komisí v roce 2006 do zahájení řízení v červnu 2011 uplynulo pět let). Doba, jež uplynula bez přijetí opatření ze strany Komise, posílila přesvědčení, že neexistuje dostatek prvků pro pokračování v řízení. |
| --- | --- |

(106)

Podle asociace PYMAR od doby, kdy se Komise dozvěděla o systému v prosinci 2001/začátku uplatňování systému v roce 2002, do zahájení řízení v červnu 2011 uplynulo devět let (a od prvních stížností obdržených Komisí v roce 2006 do zahájení řízení v červnu 2011 uplynulo pět let). Doba, jež uplynula bez přijetí opatření ze strany Komise, posílila přesvědčení, že neexistuje dostatek prvků pro pokračování v řízení.

4.9.2.8   Obezřetný hospodářský subjekt nemohl předpokládat možnost existence státní podpory v kombinaci několika opatření

| (107) | Podle asociace PYMAR a dalších třetích stran je to poprvé, kdy Komise zastává názor, že společné uplatňování několika opatření představuje státní podporu – něco, co běžně obezřetný hospodářský subjekt nemohl předpokládat. |
| --- | --- |

(107)

Podle asociace PYMAR a dalších třetích stran je to poprvé, kdy Komise zastává názor, že společné uplatňování několika opatření představuje státní podporu – něco, co běžně obezřetný hospodářský subjekt nemohl předpokládat.

4.9.2.9   Prohlášení o metodách odpisování ve sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti

| (108) | Asociace PYMAR tvrdí, že podle článku 13 sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti nepředstavují opatření čistě technické povahy, jako jsou pravidla o odpisování, státní podporu. Na základě toho hospodářské subjekty oprávněně očekávaly, že opatření předčasného odpisování nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(108)

Asociace PYMAR tvrdí, že podle článku 13 sdělení Komise o zdanění podnikatelské činnosti nepředstavují opatření čistě technické povahy, jako jsou pravidla o odpisování, státní podporu. Na základě toho hospodářské subjekty oprávněně očekávaly, že opatření předčasného odpisování nepředstavuje státní podporu.

4.9.3   Důsledky vracení

| (109) | Od okamžiku, kdy se Komise dozvěděla o existenci španělského systému zdanění leasingu, její postup a uplynulá doba vyvolaly oprávněné očekávání, že žádná podpora neexistuje a že podpora poskytnutá pro dřívější operace se proto nebude vracet. Komise by tudíž měla u všech těchto operací upustit od nařízení, aby byla podpora vrácena. |
| --- | --- |

(109)

Od okamžiku, kdy se Komise dozvěděla o existenci španělského systému zdanění leasingu, její postup a uplynulá doba vyvolaly oprávněné očekávání, že žádná podpora neexistuje a že podpora poskytnutá pro dřívější operace se proto nebude vracet. Komise by tudíž měla u všech těchto operací upustit od nařízení, aby byla podpora vrácena.

| (110) | Podobně i dopis komisařky Kroesové z roku 2009 potvrzuje, že tento režim byl Komisí analyzován. Všechny strany zapojené do operací v rámci zdanění leasingu (rejdařské společnosti, hospodářská zájmová sdružení, banky a prostředníci apod.) mohly oprávněně očekávat, že Komise v tomto systému neshledala žádné známky podpory, a jelikož se neplánovalo žádné další vyšetřování, že k žádné podpoře nedošlo. |
| --- | --- |

(110)

Podobně i dopis komisařky Kroesové z roku 2009 potvrzuje, že tento režim byl Komisí analyzován. Všechny strany zapojené do operací v rámci zdanění leasingu (rejdařské společnosti, hospodářská zájmová sdružení, banky a prostředníci apod.) mohly oprávněně očekávat, že Komise v tomto systému neshledala žádné známky podpory, a jelikož se neplánovalo žádné další vyšetřování, že k žádné podpoře nedošlo.

| (111) | Asociace PYMAR rovněž odkazuje na rozhodnutí, ve kterých Komise uznala, že postup orgánů EU (Soudního dvora, Komise atd.) mohl vyvolat oprávněné očekávání, že podpora, která byla v minulosti poskytnuta, se nebude vracet, což by bránilo tomu, aby Komise nařídila navrácení, a to včetně případů, kdy byla podpora poskytnuta před postupem, který vyvolal oprávněné očekávání. Odkazují na rozhodnutí v případu španělského goodwillu, v případu belgických koordinačních center, v případu rakouské slevy z energetické daně a v italském případu podpory velkých podniků v nesnázích (67). |
| --- | --- |

(111)

Asociace PYMAR rovněž odkazuje na rozhodnutí, ve kterých Komise uznala, že postup orgánů EU (Soudního dvora, Komise atd.) mohl vyvolat oprávněné očekávání, že podpora, která byla v minulosti poskytnuta, se nebude vracet, což by bránilo tomu, aby Komise nařídila navrácení, a to včetně případů, kdy byla podpora poskytnuta před postupem, který vyvolal oprávněné očekávání. Odkazují na rozhodnutí v případu španělského goodwillu, v případu belgických koordinačních center, v případu rakouské slevy z energetické daně a v italském případu podpory velkých podniků v nesnázích (67).

4.9.4   Smluvní doložky

| (112) | Španělské orgány a asociace PYMAR uvádějí, že jakákoli podpora ve prospěch rejdařských společností nebo hospodářských zájmových sdružení a investorů, kterou Komise zjistí, by v každém případě postihla loděnice, od kterých by hospodářská zájmová sdružení nebo jejich investoři požadovali proplacení na základě smluvních vztahů mezi jednotlivými účastníky operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. Podle asociace PYMAR totiž některé doložky ve smlouvách požadují, aby loděnice nahradily investorům a rejdařským společnostem ztráty, zejména v případě změny právních předpisů, včetně daňových předpisů, jež ovlivní danou operaci. |
| --- | --- |

(112)

Španělské orgány a asociace PYMAR uvádějí, že jakákoli podpora ve prospěch rejdařských společností nebo hospodářských zájmových sdružení a investorů, kterou Komise zjistí, by v každém případě postihla loděnice, od kterých by hospodářská zájmová sdružení nebo jejich investoři požadovali proplacení na základě smluvních vztahů mezi jednotlivými účastníky operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. Podle asociace PYMAR totiž některé doložky ve smlouvách požadují, aby loděnice nahradily investorům a rejdařským společnostem ztráty, zejména v případě změny právních předpisů, včetně daňových předpisů, jež ovlivní danou operaci.

5.   POSOUZENÍ

5.1   POSTUP

| (113) | Komise je toho názoru, že použitý postup neporušil práva Španělska na obhajobu, ani právo třetích stran být vyslyšeny. Naopak rozhodnutí o zahájení formálního řízení je počáteční formální krok, který Komise musí učinit v souladu s nařízením Rady (ES) (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (68) (dále jen „nařízení (ES) č. 659/1999“), jestliže po předběžném vyšetřování má pochybnosti o slučitelnosti opatření státní podpory s vnitřním trhem (článek 13 a čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999). Účelem rozhodnutí o zahájení řízení právě je shrnout příslušné faktické a právní otázky, předběžně zhodnotit povahu opatření jako podpory, vyložit pochybnosti o jeho slučitelnosti s vnitřním trhem a vyzvat dotyčný členský stát a ostatní zúčastněné strany, aby předložily připomínky (článek 6 nařízení (ES) č. 659/1999). |
| --- | --- |

(113)

Komise je toho názoru, že použitý postup neporušil práva Španělska na obhajobu, ani právo třetích stran být vyslyšeny. Naopak rozhodnutí o zahájení formálního řízení je počáteční formální krok, který Komise musí učinit v souladu s nařízením Rady (ES) (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (68) (dále jen „nařízení (ES) č. 659/1999“), jestliže po předběžném vyšetřování má pochybnosti o slučitelnosti opatření státní podpory s vnitřním trhem (článek 13 a čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999). Účelem rozhodnutí o zahájení řízení právě je shrnout příslušné faktické a právní otázky, předběžně zhodnotit povahu opatření jako podpory, vyložit pochybnosti o jeho slučitelnosti s vnitřním trhem a vyzvat dotyčný členský stát a ostatní zúčastněné strany, aby předložily připomínky (článek 6 nařízení (ES) č. 659/1999).

| (114) | Komise navíc nezahájila formální vyšetřovací řízení v souvislosti se zrychleným odpisováním aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO), neboť uvedla, že i kdyby toto opatření představovalo státní podporu, mohla by být v každém případě považována za existující podporu. Nevznesla pochybnosti o režimu zdanění podle tonáže, alespoň v té míře, v jaké byl oznámen a Komisí schválen (článek 124 až 128 zákona o DPPO), protože toto opatření bylo též považováno za existující podporu. Obě tato opatření jsou pouze zmíněna a popsána v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, protože jsou to důležité prvky španělského systému zdanění leasingu a jsou propojena s opatřeními, na něž se vztahuje formální vyšetřování (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO, jakož i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO a použití režimu zdanění podle tonáže na jiné než dopravní činnosti). |
| --- | --- |

(114)

Komise navíc nezahájila formální vyšetřovací řízení v souvislosti se zrychleným odpisováním aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO), neboť uvedla, že i kdyby toto opatření představovalo státní podporu, mohla by být v každém případě považována za existující podporu. Nevznesla pochybnosti o režimu zdanění podle tonáže, alespoň v té míře, v jaké byl oznámen a Komisí schválen (článek 124 až 128 zákona o DPPO), protože toto opatření bylo též považováno za existující podporu. Obě tato opatření jsou pouze zmíněna a popsána v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, protože jsou to důležité prvky španělského systému zdanění leasingu a jsou propojena s opatřeními, na něž se vztahuje formální vyšetřování (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO, jakož i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO a použití režimu zdanění podle tonáže na jiné než dopravní činnosti).

| (115) | Komise je toho názoru, že čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO, jakož i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO a použití režimu zdanění podle tonáže na jiné než dopravní činnosti lze oddělit od ostatních opatření uvedených v předchozím bodě odůvodnění (tj. čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO a článků 124 až 128 zákona o DPPO) a nepředstavují existující podporu podle čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/99, jelikož byla tato opatření zavedena v roce 2002 a 2003, po přistoupení Španělska k EU, a byla zavedena bez předchozího schválení Komisí. Proto, pokud jde o tato opatření, Komise správně uplatnila postup pro případ protiprávní podpory (čl. 1 písm. f), článek 13 a čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999). |
| --- | --- |

(115)

Komise je toho názoru, že čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO, jakož i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO a použití režimu zdanění podle tonáže na jiné než dopravní činnosti lze oddělit od ostatních opatření uvedených v předchozím bodě odůvodnění (tj. čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO a článků 124 až 128 zákona o DPPO) a nepředstavují existující podporu podle čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/99, jelikož byla tato opatření zavedena v roce 2002 a 2003, po přistoupení Španělska k EU, a byla zavedena bez předchozího schválení Komisí. Proto, pokud jde o tato opatření, Komise správně uplatnila postup pro případ protiprávní podpory (čl. 1 písm. f), článek 13 a čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999).

5.2   POSOUZENÍ ŠPANĚLSKÉHO SYSTÉMU ZDANĚNÍ LEASINGU JAKO SYSTÉMU/POSOUZENÍ JEDNOTLIVÝCH OPATŘENÍ

| (116) | Skutečnost, že španělský systém zdanění leasingu sestává z různých opatření, přičemž ne všechna jsou zakotvena ve španělských daňových předpisech, Komisi nebrání popsat a posoudit ho jako systém. Jak bylo vysvětleno v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, Komise je toho názoru, že jednotlivá daňová opatření používaná v operacích španělského systému zdanění leasingu byla právně i fakticky navzájem provázána. Z právního hlediska diskreční použití předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO), odpovídá předčasnému uplatnění zrychleného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO). Podobně čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO stanoví výjimku ze zvláštního postupu použitelného v režimu zdanění podle tonáže. Z právního hlediska se čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO týká pouze plavidel způsobilých pro použití režimu zdanění podle tonáže a leasingových smluv schválených daňovou správou. Fakticky byly leasingové smlouvy považovány za schválené daňovou správou pouze v rámci schválení udělených na předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu. Z právního hlediska lze předčasné odpisování předpokládat u širokého okruhu aktiv, která mohla být nabyta prostřednictvím leasingové smlouvy. Podmínky pro předčasné odpisování však podléhají výkladu a jejich splnění bylo fakticky posuzováno – a schvalování udíleno – pouze pro plavidla způsobilá pro použití režimu zdanění podle tonáže. |
| --- | --- |

(116)

Skutečnost, že španělský systém zdanění leasingu sestává z různých opatření, přičemž ne všechna jsou zakotvena ve španělských daňových předpisech, Komisi nebrání popsat a posoudit ho jako systém. Jak bylo vysvětleno v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, Komise je toho názoru, že jednotlivá daňová opatření používaná v operacích španělského systému zdanění leasingu byla právně i fakticky navzájem provázána. Z právního hlediska diskreční použití předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO), odpovídá předčasnému uplatnění zrychleného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO). Podobně čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO stanoví výjimku ze zvláštního postupu použitelného v režimu zdanění podle tonáže. Z právního hlediska se čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO týká pouze plavidel způsobilých pro použití režimu zdanění podle tonáže a leasingových smluv schválených daňovou správou. Fakticky byly leasingové smlouvy považovány za schválené daňovou správou pouze v rámci schválení udělených na předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu. Z právního hlediska lze předčasné odpisování předpokládat u širokého okruhu aktiv, která mohla být nabyta prostřednictvím leasingové smlouvy. Podmínky pro předčasné odpisování však podléhají výkladu a jejich splnění bylo fakticky posuzováno – a schvalování udíleno – pouze pro plavidla způsobilá pro použití režimu zdanění podle tonáže.

| (117) | Komise navíc konstatuje, že dvě ze tří hlavních opatření, jež tvoří součást španělského systému zdanění leasingu (použití předčasného odpisování podle volného uvážení a pravidla o způsobilosti pro použití systému zdanění podle tonáže) vstoupila v platnost v tentýž den (1. ledna 2002) podle téhož právního předpisu. |
| --- | --- |

(117)

Komise navíc konstatuje, že dvě ze tří hlavních opatření, jež tvoří součást španělského systému zdanění leasingu (použití předčasného odpisování podle volného uvážení a pravidla o způsobilosti pro použití systému zdanění podle tonáže) vstoupila v platnost v tentýž den (1. ledna 2002) podle téhož právního předpisu.

| (118) | Komise rovněž konstatuje, že stejné třetí strany, které zpochybňují globální přístup Komise, představují španělský systém zdanění leasingu jako velmi podobný francouzskému režimu GIS fiscaux, když argumentují oprávněným očekáváním a rovným zacházením Skutečnost, že všechny prvky francouzského opatření byly obsaženy v jednom právním ustanovení, nutně vedla ke globálnímu posouzení. V této souvislosti skutečnost, že různé prvky španělského systému zdanění leasingu jsou rozděleny do různých právních ustanovení, která jsou fakticky navzájem provázána, by jako taková nevedla k odlišnému přístupu. |
| --- | --- |

(118)

Komise rovněž konstatuje, že stejné třetí strany, které zpochybňují globální přístup Komise, představují španělský systém zdanění leasingu jako velmi podobný francouzskému režimu GIS fiscaux, když argumentují oprávněným očekáváním a rovným zacházením Skutečnost, že všechny prvky francouzského opatření byly obsaženy v jednom právním ustanovení, nutně vedla ke globálnímu posouzení. V této souvislosti skutečnost, že různé prvky španělského systému zdanění leasingu jsou rozděleny do různých právních ustanovení, která jsou fakticky navzájem provázána, by jako taková nevedla k odlišnému přístupu.

| (119) | Z těchto důvodů má Komise za to, že španělský systém zdanění leasingu je nutno popsat jako systém spojených daňových opatření a posuzovat jejich účinky v jejich vzájemné souvislosti, zejména se zřetelem na faktické souvislosti zavedené – či schválené – státem. |
| --- | --- |

(119)

Z těchto důvodů má Komise za to, že španělský systém zdanění leasingu je nutno popsat jako systém spojených daňových opatření a posuzovat jejich účinky v jejich vzájemné souvislosti, zejména se zřetelem na faktické souvislosti zavedené – či schválené – státem.

| (120) | Komise se každopádně neomezuje výlučně na globální přístup. Souběžně s uplatněním globálního přístupu Komise také analyzovala jednotlivá opatření, jež tvoří španělský systém zdanění leasingu. Komise je toho názoru, že oba přístupy se doplňují a vedou k jednotným závěrům. Individuální posouzení je nezbytné pro určení, která část hospodářských výhod vzešlých ze španělského systému zdanění leasingu je důsledkem obecných opatření a která pochází ze selektivních opatření. Individuální posouzení také umožňuje Komisi v případě potřeby určit, která část podpory je slučitelná s vnitřním trhem a která část by měla být vrácena. |
| --- | --- |

(120)

Komise se každopádně neomezuje výlučně na globální přístup. Souběžně s uplatněním globálního přístupu Komise také analyzovala jednotlivá opatření, jež tvoří španělský systém zdanění leasingu. Komise je toho názoru, že oba přístupy se doplňují a vedou k jednotným závěrům. Individuální posouzení je nezbytné pro určení, která část hospodářských výhod vzešlých ze španělského systému zdanění leasingu je důsledkem obecných opatření a která pochází ze selektivních opatření. Individuální posouzení také umožňuje Komisi v případě potřeby určit, která část podpory je slučitelná s vnitřním trhem a která část by měla být vrácena.

| (121) | Tento dvojjediný přístup, který byl již uplatněn v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, umožňuje Komisi stanovit referenční systém pro každé z jednotlivých opatření a pro španělský systém zdanění leasingu jako celek, aby bylo možno určit selektivní výhody, jež tvoří státní podporu. U každé operace v rámci španělského systému zdanění leasingu je srovnávací analýzou, při níž bude posuzována přítomnost podpory, operace sama se stejnými smluvními ustanoveními, avšak prováděná bez opatření, u nichž bylo zjištěno, že jsou státní podporou. Alternativní operace se skutečnými různými – smluvními i finančními – ustanoveními by v této souvislosti nepředstavovala řádnou srovnávací analýzu. |
| --- | --- |

(121)

Tento dvojjediný přístup, který byl již uplatněn v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, umožňuje Komisi stanovit referenční systém pro každé z jednotlivých opatření a pro španělský systém zdanění leasingu jako celek, aby bylo možno určit selektivní výhody, jež tvoří státní podporu. U každé operace v rámci španělského systému zdanění leasingu je srovnávací analýzou, při níž bude posuzována přítomnost podpory, operace sama se stejnými smluvními ustanoveními, avšak prováděná bez opatření, u nichž bylo zjištěno, že jsou státní podporou. Alternativní operace se skutečnými různými – smluvními i finančními – ustanoveními by v této souvislosti nepředstavovala řádnou srovnávací analýzu.

| (122) | Hospodářské subjekty mohou strukturovat své operace financování majetku, jak chtějí, a využívat za tímto účelem obecných daňových opatření, která považují za nejvhodnější. Jelikož však tyto operace zahrnují použití selektivních daňových opatření, která podléhají kontrole státní podpory, jsou podniky zapojené do těchto transakcí potenciálními příjemci státní podpory. Na jedné straně skutečnost, že za potenciální příjemce jsou označena některá odvětví nebo kategorie podniků, nenasvědčuje tomu, že španělský systém zdanění leasingu je obecné opatření (69). Na druhé straně skutečnost, že je tento systém využíván pro nabývání námořních plavidel, jejich pronájem bez posádky a následný prodej, může být pokládána za jasný znak toho, že toto opatření je odvětvově selektivní. |
| --- | --- |

(122)

Hospodářské subjekty mohou strukturovat své operace financování majetku, jak chtějí, a využívat za tímto účelem obecných daňových opatření, která považují za nejvhodnější. Jelikož však tyto operace zahrnují použití selektivních daňových opatření, která podléhají kontrole státní podpory, jsou podniky zapojené do těchto transakcí potenciálními příjemci státní podpory. Na jedné straně skutečnost, že za potenciální příjemce jsou označena některá odvětví nebo kategorie podniků, nenasvědčuje tomu, že španělský systém zdanění leasingu je obecné opatření (69). Na druhé straně skutečnost, že je tento systém využíván pro nabývání námořních plavidel, jejich pronájem bez posádky a následný prodej, může být pokládána za jasný znak toho, že toto opatření je odvětvově selektivní.

5.3   EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU

| (123) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

(123)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| (124) | Předpisy o státní podpoře se vztahují pouze na podporu poskytnutou podnikům zapojeným do hospodářské činnosti. Navíc kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 jsou kumulativní. Posuzovaná opatření proto představují státní podporu ve smyslu Smlouvy, jsou-li splněny všechny výše uvedené podmínky. Finanční podpora by zásadně měla:






  — | být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků, |
| --- | --- | --- |

(124)

Předpisy o státní podpoře se vztahují pouze na podporu poskytnutou podnikům zapojeným do hospodářské činnosti. Navíc kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 jsou kumulativní. Posuzovaná opatření proto představují státní podporu ve smyslu Smlouvy, jsou-li splněny všechny výše uvedené podmínky. Finanční podpora by zásadně měla:

—

být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,

| — | zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby, |
| --- | --- |

—

zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,

| — | narušovat nebo moci narušit hospodářskou soutěž a |
| --- | --- |

—

narušovat nebo moci narušit hospodářskou soutěž a

| — | ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

| (125) | Komise provedla posouzení na dvou různých úrovních:






  — | na úrovni příslušných jednotlivých opatření, kde Komise zváží, zda každé opatření představuje státní podporu, a to bez ohledu na to, zda je použito ve španělském systému zdanění leasingu, či nikoli, |
| --- | --- | --- |

(125)

Komise provedla posouzení na dvou různých úrovních:

—

na úrovni příslušných jednotlivých opatření, kde Komise zváží, zda každé opatření představuje státní podporu, a to bez ohledu na to, zda je použito ve španělském systému zdanění leasingu, či nikoli,

| — | na úrovni španělského systému zdanění leasingu jako celku: jak bylo již uvedeno, španělský systém zdanění leasingu spočívá v kombinaci těchto opatření, která jsou z právního i faktického hlediska navzájem provázána. |
| --- | --- |

—

na úrovni španělského systému zdanění leasingu jako celku: jak bylo již uvedeno, španělský systém zdanění leasingu spočívá v kombinaci těchto opatření, která jsou z právního i faktického hlediska navzájem provázána.

5.3.1   Podniky ve smyslu článku 107 SFEU

| (126) | Komise zastává názor, že všechny strany zapojené do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU – a Španělsko (70) nebo kterákoli třetí strana to nezpochybňují –, jelikož jejich činnosti spočívají v nabízení zboží a služeb na trhu (71). Přesněji řečeno, loděnice nabízejí nově postavená plavidla nebo služby v oblasti výstavby, oprav a rekonstrukce; leasingové společnosti nabízejí finanční nástroje; hospodářská zájmová sdružení pronajímají a prodávají plavidla; investoři nabízejí zboží a služby na celé řadě trhů, s výjimkou případů, kdy nevykonávají žádnou hospodářskou činnost - v takovém případě se na ně toto rozhodnutí nevztahuje; rejdařské společnosti nabízejí služby v námořní dopravě; organizující banky nabízejí služby v oblasti zprostředkování a financování a jiní prostředníci poskytují zprostředkovatelské nebo konzultační služby. |
| --- | --- |

(126)

Komise zastává názor, že všechny strany zapojené do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU – a Španělsko (70) nebo kterákoli třetí strana to nezpochybňují –, jelikož jejich činnosti spočívají v nabízení zboží a služeb na trhu (71). Přesněji řečeno, loděnice nabízejí nově postavená plavidla nebo služby v oblasti výstavby, oprav a rekonstrukce; leasingové společnosti nabízejí finanční nástroje; hospodářská zájmová sdružení pronajímají a prodávají plavidla; investoři nabízejí zboží a služby na celé řadě trhů, s výjimkou případů, kdy nevykonávají žádnou hospodářskou činnost - v takovém případě se na ně toto rozhodnutí nevztahuje; rejdařské společnosti nabízejí služby v námořní dopravě; organizující banky nabízejí služby v oblasti zprostředkování a financování a jiní prostředníci poskytují zprostředkovatelské nebo konzultační služby.

5.3.2   Existence selektivní výhody

| (127) | Podle ustálené judikatury: „Ustanovení čl. 107 odst. 1) Smlouvy nařizuje určit, zda v rámci daného právního režimu je vnitrostátní opatření takové povahy, že zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ vůči ostatním, kteří se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Pokud je tomu tak, dotyčné opatření splňuje podstatnou podmínku selektivity.“ (72) |
| --- | --- |

(127)

Podle ustálené judikatury: „Ustanovení čl. 107 odst. 1) Smlouvy nařizuje určit, zda v rámci daného právního režimu je vnitrostátní opatření takové povahy, že zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ vůči ostatním, kteří se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Pokud je tomu tak, dotyčné opatření splňuje podstatnou podmínku selektivity.“ (72)

5.3.2.1   Zrychlené odpisování (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO) – opatření 1

| (128) | V rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění Komise uvedla, že pokud by toto opatření představovalo podporu, jednalo by se o existující podporu, a neprováděla posouzení. Na základě formálního vyšetřování Komise nyní dospěla k závěru, že toto opatření, je-li posuzováno odděleně, nepředstavuje státní podporu, protože nezvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby. Komise konstatuje, že toto opatření je použitelné na všechny společnosti, které podléhají dani z příjmu ve Španělsku, bez omezení z hlediska oboru jejich činnosti, místa usazení, velikosti, právního statusu nebo umístění aktiv. Vztahuje se bez výjimky také na veškeré zboží, u kterého se provádí odpisování. |
| --- | --- |

(128)

V rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění Komise uvedla, že pokud by toto opatření představovalo podporu, jednalo by se o existující podporu, a neprováděla posouzení. Na základě formálního vyšetřování Komise nyní dospěla k závěru, že toto opatření, je-li posuzováno odděleně, nepředstavuje státní podporu, protože nezvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby. Komise konstatuje, že toto opatření je použitelné na všechny společnosti, které podléhají dani z příjmu ve Španělsku, bez omezení z hlediska oboru jejich činnosti, místa usazení, velikosti, právního statusu nebo umístění aktiv. Vztahuje se bez výjimky také na veškeré zboží, u kterého se provádí odpisování.

| (129) | Omezení na aktiva, která jsou předmětem leasingu, rovněž nepředstavuje prvek selektivity, neboť nabytí jakéhokoli majetku může být financováno prostřednictvím smluv o finančním leasingu, které jsou obecně dostupné pro společnosti všech odvětví a každé velikosti. Nic nenasvědčuje tomu, že příjemci výhod plynoucích z tohoto opatření jsou fakticky soustředěni v určitých odvětvích nebo druzích výroby. Statistické údaje poskytnuté Španělskem, které se týkají využívání článku 115 zákona o DPPO španělskými daňovými poplatníky (viz graf níže), potvrzují, že finanční leasing využívají společnosti, které vykazují široké spektrum zdanitelných příjmů (45 % deklarovaných osob, jež využívají článek 115, vydělává méně než 1 milion EUR a 70 % méně než 3 miliony EUR) (viz graf nalevo). Také absolutní výše daňových výhod, jež mohou vyplynout z odpočtu dodatečných nákladů (73) v souladu s článkem 115 zákona o DPPO, je různá podle příjmů daňového poplatníka (viz graf napravo). | |
| --- | --- | --- |

(129)

Omezení na aktiva, která jsou předmětem leasingu, rovněž nepředstavuje prvek selektivity, neboť nabytí jakéhokoli majetku může být financováno prostřednictvím smluv o finančním leasingu, které jsou obecně dostupné pro společnosti všech odvětví a každé velikosti. Nic nenasvědčuje tomu, že příjemci výhod plynoucích z tohoto opatření jsou fakticky soustředěni v určitých odvětvích nebo druzích výroby. Statistické údaje poskytnuté Španělskem, které se týkají využívání článku 115 zákona o DPPO španělskými daňovými poplatníky (viz graf níže), potvrzují, že finanční leasing využívají společnosti, které vykazují široké spektrum zdanitelných příjmů (45 % deklarovaných osob, jež využívají článek 115, vydělává méně než 1 milion EUR a 70 % méně než 3 miliony EUR) (viz graf nalevo). Také absolutní výše daňových výhod, jež mohou vyplynout z odpočtu dodatečných nákladů (73) v souladu s článkem 115 zákona o DPPO, je různá podle příjmů daňového poplatníka (viz graf napravo).

Image

Image

Zdroj: Ministerstvo hospodářství a financí

| (130) | Španělské orgány rovněž potvrdily, že leasingové smlouvy a článek 115 zákona o DPPO mohou být použity v souvislosti s aktivy zhotovenými v jiných členských státech (nebo pocházejícím z nich). Komise dále konstatuje, že podmínky pro použití čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO jsou jasné, objektivní a neutrální a že pro jejich použití není nutné žádné předchozí schválení. V důsledku toho daňová správa nemá pravomoc podle vlastního uvážení schvalovat nebo odmítat použití tohoto opatření (74). |
| --- | --- |

(130)

Španělské orgány rovněž potvrdily, že leasingové smlouvy a článek 115 zákona o DPPO mohou být použity v souvislosti s aktivy zhotovenými v jiných členských státech (nebo pocházejícím z nich). Komise dále konstatuje, že podmínky pro použití čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO jsou jasné, objektivní a neutrální a že pro jejich použití není nutné žádné předchozí schválení. V důsledku toho daňová správa nemá pravomoc podle vlastního uvážení schvalovat nebo odmítat použití tohoto opatření (74).

| (131) | Komise proto dochází k závěru, že zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO) jako takové neposkytuje selektivní výhodu hospodářským zájmovým sdružením v operacích španělského systému zdanění leasingu. |
| --- | --- |

(131)

Komise proto dochází k závěru, že zrychlené odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO) jako takové neposkytuje selektivní výhodu hospodářským zájmovým sdružením v operacích španělského systému zdanění leasingu.

5.3.2.2   Diskreční použití předčasného odpisování (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO) – opatření 2

| (132) | Pravidla o provádění odpisů, jež stanoví španělské daňové předpisy (článek 11 zákona o DPPO) obecně stanoví, že náklady na pořízení určitého majetku by měly být rozvrženy na dobu jeho ekonomické životnosti – tedy od okamžiku, kdy začne být používán v rámci určité hospodářské činnosti. Podle čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO by zrychlené odpisování mělo zohlednit datum, kdy se aktiva stala schopná provozu. Jelikož článek 115 zákona o DPPO umožňuje, aby zrychlené odpisování začalo dříve, než tato aktiva začnou být používána, poskytuje tento článek hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(132)

Pravidla o provádění odpisů, jež stanoví španělské daňové předpisy (článek 11 zákona o DPPO) obecně stanoví, že náklady na pořízení určitého majetku by měly být rozvrženy na dobu jeho ekonomické životnosti – tedy od okamžiku, kdy začne být používán v rámci určité hospodářské činnosti. Podle čl. 115 odst. 6 zákona o DPPO by zrychlené odpisování mělo zohlednit datum, kdy se aktiva stala schopná provozu. Jelikož článek 115 zákona o DPPO umožňuje, aby zrychlené odpisování začalo dříve, než tato aktiva začnou být používána, poskytuje tento článek hospodářskou výhodu.

| (133) | Tato možnost je výjimkou z obecného pravidla stanoveného v čl. 115 odst. 6 a podléhá schválení podle volného uvážení španělských orgánů; toto opatření je proto na první pohled selektivní. V rozporu s tím, co tvrdí Španělsko a některé třetí strany, nejsou kritéria pro udělení schválení jasná a objektivní, a i kdyby jasná a objektivní byla, nepostačovalo by to k vyloučení jejich selektivní povahy (75). Komise konstatuje, že kritéria stanovená v čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO jsou vágní a vyžadují výklad ze strany daňové správy, která v tomto ohledu nezveřejnila žádná správní pravidla ani vysvětlení. Diskreční použití předčasného odpisování na základě vágních kritérií vnáší do španělského systému zdanění leasingu selektivitu, a to i tehdy, jestliže zmíněné volné uvážení (diskrece) není prováděno svévolným způsobem (76). Komise dále konstatuje, že Španělsko přesvědčivě nevysvětlilo, proč všechny podmínky stanovené čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článkem 49 nařízení o DPPO jsou nezbytné, aby se zamezilo zneužitím. Musí být například prokázány zvláštnosti hospodářského využití dotyčného majetku (77), jakož i to, že nebude ovlivněn základ daně vyplývající z používání majetku nebo převodu vlastnických práv (78). Nebylo předloženo žádné zdůvodnění těchto omezení, jež vnášejí další prvky selektivity. Španělsko ani neprokázalo, proč je nezbytné předchozí schválení. Zajištění reálnosti leasingové operace - například - se jeví jako důležité, aby byl umožněn normální odpočet nákladů na leasing/odpisování určitých aktiv nebo aby bylo uplatněno zrychlené odpisování, jak je tomu u předčasného použití tohoto odpisování. První druh opatření však nepodléhá předchozímu schválení a zdálo by se, jako je tomu u uvedených opatření, že postačí následné ověření jasných a objektivních kritérií pro odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu. |
| --- | --- |

(133)

Tato možnost je výjimkou z obecného pravidla stanoveného v čl. 115 odst. 6 a podléhá schválení podle volného uvážení španělských orgánů; toto opatření je proto na první pohled selektivní. V rozporu s tím, co tvrdí Španělsko a některé třetí strany, nejsou kritéria pro udělení schválení jasná a objektivní, a i kdyby jasná a objektivní byla, nepostačovalo by to k vyloučení jejich selektivní povahy (75). Komise konstatuje, že kritéria stanovená v čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO jsou vágní a vyžadují výklad ze strany daňové správy, která v tomto ohledu nezveřejnila žádná správní pravidla ani vysvětlení. Diskreční použití předčasného odpisování na základě vágních kritérií vnáší do španělského systému zdanění leasingu selektivitu, a to i tehdy, jestliže zmíněné volné uvážení (diskrece) není prováděno svévolným způsobem (76). Komise dále konstatuje, že Španělsko přesvědčivě nevysvětlilo, proč všechny podmínky stanovené čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článkem 49 nařízení o DPPO jsou nezbytné, aby se zamezilo zneužitím. Musí být například prokázány zvláštnosti hospodářského využití dotyčného majetku (77), jakož i to, že nebude ovlivněn základ daně vyplývající z používání majetku nebo převodu vlastnických práv (78). Nebylo předloženo žádné zdůvodnění těchto omezení, jež vnášejí další prvky selektivity. Španělsko ani neprokázalo, proč je nezbytné předchozí schválení. Zajištění reálnosti leasingové operace - například - se jeví jako důležité, aby byl umožněn normální odpočet nákladů na leasing/odpisování určitých aktiv nebo aby bylo uplatněno zrychlené odpisování, jak je tomu u předčasného použití tohoto odpisování. První druh opatření však nepodléhá předchozímu schválení a zdálo by se, jako je tomu u uvedených opatření, že postačí následné ověření jasných a objektivních kritérií pro odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu.

| (134) | Jak je uvedeno v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, španělské orgány podle Komise na setkání potvrdily, že na základě vydaných schválení byly podmínky čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO považovány za splněné pouze v případě nabytí plavidel, která přešla z běžného režimu zdanění právnických osob na režim zdanění podle tonáže (79), a následného převodu vlastnických práv k plavidlu na rejdařskou společnost prostřednictvím uplatnění opce ze smlouvy o pronájmu bez posádky. Španělsko popřelo (80), že by takové prohlášení učinilo, avšak uznalo, že vznikly potíže při výkladu (81). Komise konstatuje, že nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že souhlas s použitím předčasného odpisování byl udělen za jiných okolností (82). |
| --- | --- |

(134)

Jak je uvedeno v rozhodnutí K(2011) 4494 v konečném znění, španělské orgány podle Komise na setkání potvrdily, že na základě vydaných schválení byly podmínky čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO považovány za splněné pouze v případě nabytí plavidel, která přešla z běžného režimu zdanění právnických osob na režim zdanění podle tonáže (79), a následného převodu vlastnických práv k plavidlu na rejdařskou společnost prostřednictvím uplatnění opce ze smlouvy o pronájmu bez posádky. Španělsko popřelo (80), že by takové prohlášení učinilo, avšak uznalo, že vznikly potíže při výkladu (81). Komise konstatuje, že nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že souhlas s použitím předčasného odpisování byl udělen za jiných okolností (82).

| (135) | Na základě příkladů poskytnutých španělskými orgány se zdá, že žádosti o povolení předčasného odpisování podávané hospodářskými zájmovými sdruženími u daňové správy podrobně popisují celou organizaci španělského systému zdanění leasingu a předkládají všechny příslušné smlouvy (zejména smlouvu o zhotovení lodi, leasingovou smlouvu, smlouvu o pronájmu bez posádky, smlouvy o opci, dohodu o převzetí dluhů a o uvolnění do provozu). Podle Španělska jsou tyto prvky nezbytné z hlediska kontroly, zda jsou splněny podmínky stanovené čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článkem 49 nařízení o DPPO. |
| --- | --- |

(135)

Na základě příkladů poskytnutých španělskými orgány se zdá, že žádosti o povolení předčasného odpisování podávané hospodářskými zájmovými sdruženími u daňové správy podrobně popisují celou organizaci španělského systému zdanění leasingu a předkládají všechny příslušné smlouvy (zejména smlouvu o zhotovení lodi, leasingovou smlouvu, smlouvu o pronájmu bez posádky, smlouvy o opci, dohodu o převzetí dluhů a o uvolnění do provozu). Podle Španělska jsou tyto prvky nezbytné z hlediska kontroly, zda jsou splněny podmínky stanovené čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článkem 49 nařízení o DPPO.

| (136) | Komise však konstatuje, že postup stanovený v prováděcích předpisech (83) umožňuje daňové správě vykládat právní požadavky a případně stanovovat dodatečné podmínky podle volného uvážení. Správě je zejména dovoleno požadovat doplňující informace, které může považovat za relevantní pro posouzení (84). V této souvislosti Komise také konstatuje, že v některých příkladech poskytnutých Španělskem obsahovaly žádosti podané žadateli také další přílohy, které nejsou nezbytné pro prokázání splnění podmínek stanovených čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článkem 49 nařízení o DPPO: 1) podrobný výpočet celkových daňových výhod a jak budou rozděleny mezi rejdařskou společnost na jedné straně a hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investory na straně druhé a 2) prohlášení loděnice, ve kterém jsou podrobně rozvedeny hospodářské a sociální výhody, které se od smlouvy o zhotovení lodi očekávají. Podle některých stěžovatelů jsou tyto dokumenty daňovou správou vyžadovány v rámci schvalovacího postupu. Podle Španělska poskytli žadatelé (hospodářská zájmová sdružení) tyto prvky z vlastní iniciativy. Tyto dokumenty zejména ukazují, že je brána v úvahu důležitost smlouvy o zhotovení lodi pro španělské hospodářství, jakož i celková daňová výhoda vyplývající z operace v rámci španělského systému zdanění leasingu. |
| --- | --- |

(136)

Komise však konstatuje, že postup stanovený v prováděcích předpisech (83) umožňuje daňové správě vykládat právní požadavky a případně stanovovat dodatečné podmínky podle volného uvážení. Správě je zejména dovoleno požadovat doplňující informace, které může považovat za relevantní pro posouzení (84). V této souvislosti Komise také konstatuje, že v některých příkladech poskytnutých Španělskem obsahovaly žádosti podané žadateli také další přílohy, které nejsou nezbytné pro prokázání splnění podmínek stanovených čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článkem 49 nařízení o DPPO: 1) podrobný výpočet celkových daňových výhod a jak budou rozděleny mezi rejdařskou společnost na jedné straně a hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investory na straně druhé a 2) prohlášení loděnice, ve kterém jsou podrobně rozvedeny hospodářské a sociální výhody, které se od smlouvy o zhotovení lodi očekávají. Podle některých stěžovatelů jsou tyto dokumenty daňovou správou vyžadovány v rámci schvalovacího postupu. Podle Španělska poskytli žadatelé (hospodářská zájmová sdružení) tyto prvky z vlastní iniciativy. Tyto dokumenty zejména ukazují, že je brána v úvahu důležitost smlouvy o zhotovení lodi pro španělské hospodářství, jakož i celková daňová výhoda vyplývající z operace v rámci španělského systému zdanění leasingu.

| (137) | Komise dochází k závěru, že postup povinného předchozího schválení, nezbytný výklad vágních podmínek čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO a skutečnost, že daňová správa může vyžadovat jakékoli další dokumenty nebo informace jsou jasným důkazem toto, že daňová správa může při výkonu svého úkolu schvalování operací v rámci španělského systému zdanění leasingu široce využívat volného uvážení. |
| --- | --- |

(137)

Komise dochází k závěru, že postup povinného předchozího schválení, nezbytný výklad vágních podmínek čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO a skutečnost, že daňová správa může vyžadovat jakékoli další dokumenty nebo informace jsou jasným důkazem toto, že daňová správa může při výkonu svého úkolu schvalování operací v rámci španělského systému zdanění leasingu široce využívat volného uvážení.

| (138) | Jak bylo uvedeno ve sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře, v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (dále jen „sdělení o daňové podpoře“) (85). Soudní dvůr uznává, že přístup k hospodářským činitelům na základě volného uvážení může dát individuálnímu použití obecného opatření povahu selektivního opatření zejména tehdy, je-li volné uvážení uplatňováno mimo oblast jednoduchého řízení daňových výnosů podle objektivních kritérií (86), (87). |
| --- | --- |

(138)

Jak bylo uvedeno ve sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře, v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (dále jen „sdělení o daňové podpoře“) (85). Soudní dvůr uznává, že přístup k hospodářským činitelům na základě volného uvážení může dát individuálnímu použití obecného opatření povahu selektivního opatření zejména tehdy, je-li volné uvážení uplatňováno mimo oblast jednoduchého řízení daňových výnosů podle objektivních kritérií (86), (87).

| (139) | Komise proto zastává názor, že volné uvážení při použití předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu, prostřednictvím uplatnění čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO poskytuje hospodářským zájmovým sdružením zapojeným do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a jejich investorům selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(139)

Komise proto zastává názor, že volné uvážení při použití předčasného odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu, prostřednictvím uplatnění čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO poskytuje hospodářským zájmovým sdružením zapojeným do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a jejich investorům selektivní výhodu.

5.3.2.3   Daňová transparentnost hospodářských zájmových sdružení (článek 48 zákona o DPPO) – opatření 3

| (140) | Komise je toho názoru, že status hospodářských zájmových sdružení jako daňově transparentních subjektů zakotvený v článcích 48 a 49 zákona o DPPO pouze umožňuje, aby se různé hospodářské subjekty mohly stát jeho členy a mohly financovat jakoukoli investici nebo provádět jakoukoli hospodářskou činnost. Vzhledem k tomu toto opatření neposkytuje hospodářským zájmovým sdružením nebo jejich členům žádnou selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(140)

Komise je toho názoru, že status hospodářských zájmových sdružení jako daňově transparentních subjektů zakotvený v článcích 48 a 49 zákona o DPPO pouze umožňuje, aby se různé hospodářské subjekty mohly stát jeho členy a mohly financovat jakoukoli investici nebo provádět jakoukoli hospodářskou činnost. Vzhledem k tomu toto opatření neposkytuje hospodářským zájmovým sdružením nebo jejich členům žádnou selektivní výhodu.

5.3.2.4   Systém zdanění podle tonáže (články 124 až 128 zákona o DPPO) – opatření 4

| (141) | Jak bylo vysvětleno v oddíle 28) nahoře, představuje systém zdanění podle tonáže režim existující státní podpory, který byl schválen rozhodnutím Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002. Obsahuje pravidla podle čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO týkající postupu v souvislosti se skrytými daňovými povinnostmi a kapitálovými zisky z převodu opotřebeného nebo použitého majetku, na který se dříve vztahoval všeobecný daňový systém. |
| --- | --- |

(141)

Jak bylo vysvětleno v oddíle 28) nahoře, představuje systém zdanění podle tonáže režim existující státní podpory, který byl schválen rozhodnutím Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002. Obsahuje pravidla podle čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO týkající postupu v souvislosti se skrytými daňovými povinnostmi a kapitálovými zisky z převodu opotřebeného nebo použitého majetku, na který se dříve vztahoval všeobecný daňový systém.

| (142) | Jak bylo vysvětleno v 16) nahoře, za normálních okolností – tj. zůstane-li společnost ve všeobecném režimu zdanění právnických osob a nepřejde-li na systém zdanění podle tonáže – daňová výhoda vyplývající z předčasného nebo zrychleného odpisování majetku v prvních letech (kdy se skrytá daňová povinnost zvyšuje) je do značné míry vyrovnána v následujících letech (kdy se skrytá daňová povinnost snižuje) nebo po prodeji či demontáži tohoto majetku (zdanění kapitálového zisku). Za celé období tento proces vede k odkladu platby daně v určité výši. Jelikož daň zaplacená v systému zdanění podle tonáže nezávisí na rozdílu mezi příjmy a výdaji, přechod na režim zdanění podle tonáže uprostřed tohoto období vede k tomu, že skryté daňové povinnosti nejsou vypořádány. |
| --- | --- |

(142)

Jak bylo vysvětleno v 16) nahoře, za normálních okolností – tj. zůstane-li společnost ve všeobecném režimu zdanění právnických osob a nepřejde-li na systém zdanění podle tonáže – daňová výhoda vyplývající z předčasného nebo zrychleného odpisování majetku v prvních letech (kdy se skrytá daňová povinnost zvyšuje) je do značné míry vyrovnána v následujících letech (kdy se skrytá daňová povinnost snižuje) nebo po prodeji či demontáži tohoto majetku (zdanění kapitálového zisku). Za celé období tento proces vede k odkladu platby daně v určité výši. Jelikož daň zaplacená v systému zdanění podle tonáže nezávisí na rozdílu mezi příjmy a výdaji, přechod na režim zdanění podle tonáže uprostřed tohoto období vede k tomu, že skryté daňové povinnosti nejsou vypořádány.

| (143) | Ve srovnání s tím, k čemu by došlo v rámci všeobecného daňového systému, odklad vypořádání skrytých daňových povinností v systému zdanění podle tonáže povolený podle čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO poskytuje společnostem, které přejdou na systém zdanění podle tonáže, selektivní hospodářskou výhodu oproti společnostem, které zůstanou ve všeobecném daňovém systému. |
| --- | --- |

(143)

Ve srovnání s tím, k čemu by došlo v rámci všeobecného daňového systému, odklad vypořádání skrytých daňových povinností v systému zdanění podle tonáže povolený podle čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO poskytuje společnostem, které přejdou na systém zdanění podle tonáže, selektivní hospodářskou výhodu oproti společnostem, které zůstanou ve všeobecném daňovém systému.

| (144) | Jak bude vysvětleno níže, v oddíle 5.4, systém zdanění podle tonáže schválený Komisí se nevztahuje na daňové řešení příjmů z pronájmu plavidel bez posádky, který proto představuje nikoli existující, ale novou podporu. |
| --- | --- |

(144)

Jak bude vysvětleno níže, v oddíle 5.4, systém zdanění podle tonáže schválený Komisí se nevztahuje na daňové řešení příjmů z pronájmu plavidel bez posádky, který proto představuje nikoli existující, ale novou podporu.

5.3.2.5   Ustanovení čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO – opatření 5

| (145) | V porovnání s tím, co bylo schváleno v rámci oznámeného režimu zdanění podle tonáže, poskytuje ustanovení čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO další výhodu: díky stanovení výjimky z běžného uplatňování čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO některá námořní plavidla, která by běžně byla považována za opotřebená nebo použitá, jsou při převedení do systému zdanění podle tonáže považována za nová. V důsledku toho je vypořádání skrytých daňových povinností – v běžných případech odložených až do prodeje nebo demontáže daného majetku v souladu s čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO – definitivně zrušeno. Toto zrušení představuje hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(145)

V porovnání s tím, co bylo schváleno v rámci oznámeného režimu zdanění podle tonáže, poskytuje ustanovení čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO další výhodu: díky stanovení výjimky z běžného uplatňování čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO některá námořní plavidla, která by běžně byla považována za opotřebená nebo použitá, jsou při převedení do systému zdanění podle tonáže považována za nová. V důsledku toho je vypořádání skrytých daňových povinností – v běžných případech odložených až do prodeje nebo demontáže daného majetku v souladu s čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO – definitivně zrušeno. Toto zrušení představuje hospodářskou výhodu.

| (146) | Hospodářská výhoda, kterou poskytuje čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, je selektivní, protože není dostupná pro všechna aktiva. Není dostupná dokonce ani pro všechna plavidla, na která se vztahuje režim zdanění podle tonáže a ustanovení čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Tato výhoda je ve skutečnosti dostupná pouze za podmínky, že plavidlo je nabyto na základě smlouvy o finančním leasingu, kterou dříve schválila daňová správa. Jak bylo již uvedeno, španělské orgány potvrdily, že daňová správa považuje tuto podmínku za skutečně splněnou pouze tehdy, jestliže byla smlouva o finančním leasingu schválena v souvislosti s uplatněním předčasného odpisování podle čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO. Ani Španělsko, ani žádná třetí strana neodkázaly na jiné okolnosti, které by umožnily, aby byla leasingová smlouva dříve schválena daňovou správou. Jak bylo uvedeno v oddíle 130) nahoře, byla tato schválení udělována daňovou správou za podstatného uplatnění volného uvážení a pouze pro nově zhotovená námořní plavidla. |
| --- | --- |

(146)

Hospodářská výhoda, kterou poskytuje čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, je selektivní, protože není dostupná pro všechna aktiva. Není dostupná dokonce ani pro všechna plavidla, na která se vztahuje režim zdanění podle tonáže a ustanovení čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Tato výhoda je ve skutečnosti dostupná pouze za podmínky, že plavidlo je nabyto na základě smlouvy o finančním leasingu, kterou dříve schválila daňová správa. Jak bylo již uvedeno, španělské orgány potvrdily, že daňová správa považuje tuto podmínku za skutečně splněnou pouze tehdy, jestliže byla smlouva o finančním leasingu schválena v souvislosti s uplatněním předčasného odpisování podle čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO. Ani Španělsko, ani žádná třetí strana neodkázaly na jiné okolnosti, které by umožnily, aby byla leasingová smlouva dříve schválena daňovou správou. Jak bylo uvedeno v oddíle 130) nahoře, byla tato schválení udělována daňovou správou za podstatného uplatnění volného uvážení a pouze pro nově zhotovená námořní plavidla.

| (147) | V rozporu s tvrzením Španělska a některých třetích stran čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO neposkytuje pouze vyjasnění zvláštního postupu, který byl oznámen, nebo konceptu „opotřebeného plavidla“. Tím, že plavidlo, které je předmětem leasingu, je ke dni, kdy nájemce uplatnil opci, za předpokladu předchozího schválení leasingové smlouvy daňovou správou považováno za nové, odchyluje se od zvláštního postupu (88), který je zakotven v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Toto selektivně zavádí další výhodu v tom, že zabrání zdanění následného kapitálového zisku. |
| --- | --- |

(147)

V rozporu s tvrzením Španělska a některých třetích stran čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO neposkytuje pouze vyjasnění zvláštního postupu, který byl oznámen, nebo konceptu „opotřebeného plavidla“. Tím, že plavidlo, které je předmětem leasingu, je ke dni, kdy nájemce uplatnil opci, za předpokladu předchozího schválení leasingové smlouvy daňovou správou považováno za nové, odchyluje se od zvláštního postupu (88), který je zakotven v čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. Toto selektivně zavádí další výhodu v tom, že zabrání zdanění následného kapitálového zisku.

| (148) | Komise je toho názoru, že udělení této další selektivní výhody – ať s odkazem na obecný daňový systém, nebo dokonce s odkazem na běžné uplatňování alternativního systému zdanění podle tonáže a čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO schváleného Komisí – nemůže být ospravedlněno povahou a všeobecným režimem španělského daňového systému. |
| --- | --- |

(148)

Komise je toho názoru, že udělení této další selektivní výhody – ať s odkazem na obecný daňový systém, nebo dokonce s odkazem na běžné uplatňování alternativního systému zdanění podle tonáže a čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO schváleného Komisí – nemůže být ospravedlněno povahou a všeobecným režimem španělského daňového systému.

| (149) | Komise ovšem schválila čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO jako zvláštní postup, o němž se přepokládalo, že zabrání zneužívání čl. 125 odst. 1, tj. tomu, aby hospodářské subjekty převáděly opotřebená a v nadměrné výši odepsaná plavidla do systému zdanění podle tonáže za jediným účelem – prodat je s podstatným kapitálovým ziskem, který by byl v rámci režimu zdanění podle tonáže osvobozen od daně. Komise v této souvislosti konstatuje, že operace v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou charakteristické pro hospodářská zájmová sdružení, která pronajímají na základě leasingové smlouvy – a poté krátce vlastní – jediné plavidlo, jež sama neprovozují, a na velmi omezenou dobu – nezbytnou pro uplatnění opce z leasingové smlouvy a převod vlastnických práv k jejich jedinému plavidlu na rejdařskou společnost – přecházejí na režim zdanění podle tonáže. Tyto operace zjevně nejsou v souladu s cíli systému zdanění podle tonáže, které předpokládají pokyny pro námořní dopravu. |
| --- | --- |

(149)

Komise ovšem schválila čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO jako zvláštní postup, o němž se přepokládalo, že zabrání zneužívání čl. 125 odst. 1, tj. tomu, aby hospodářské subjekty převáděly opotřebená a v nadměrné výši odepsaná plavidla do systému zdanění podle tonáže za jediným účelem – prodat je s podstatným kapitálovým ziskem, který by byl v rámci režimu zdanění podle tonáže osvobozen od daně. Komise v této souvislosti konstatuje, že operace v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou charakteristické pro hospodářská zájmová sdružení, která pronajímají na základě leasingové smlouvy – a poté krátce vlastní – jediné plavidlo, jež sama neprovozují, a na velmi omezenou dobu – nezbytnou pro uplatnění opce z leasingové smlouvy a převod vlastnických práv k jejich jedinému plavidlu na rejdařskou společnost – přecházejí na režim zdanění podle tonáže. Tyto operace zjevně nejsou v souladu s cíli systému zdanění podle tonáže, které předpokládají pokyny pro námořní dopravu.

| (150) | Vzhledem k tomu Komise nesouhlasí s tím, že je logické považovat plavidlo za „nové“ ke dni, kdy je na ně uplatněna opce, protože před nájemcem ho nikdo neužíval nebo protože uplatnění opce bylo sjednáno již při podpisu leasingové smlouvy. |
| --- | --- |

(150)

Vzhledem k tomu Komise nesouhlasí s tím, že je logické považovat plavidlo za „nové“ ke dni, kdy je na ně uplatněna opce, protože před nájemcem ho nikdo neužíval nebo protože uplatnění opce bylo sjednáno již při podpisu leasingové smlouvy.

| (151) | Pokud jde o první část tohoto tvrzení, Komise konstatuje, že toto účelové pravidlo se týká také plavidel převáděných týmž hospodářským subjektem z běžného daňového systému do systému zdanění podle tonáže, tj. bez jakékoli změny vlastnických práv a aniž by je užívala jakákoli třetí strana. |
| --- | --- |

(151)

Pokud jde o první část tohoto tvrzení, Komise konstatuje, že toto účelové pravidlo se týká také plavidel převáděných týmž hospodářským subjektem z běžného daňového systému do systému zdanění podle tonáže, tj. bez jakékoli změny vlastnických práv a aniž by je užívala jakákoli třetí strana.

| (152) | Co se týče druhé části, skutečnost, že opce byla již sjednána, nemá nic společného s určením, zda je plavidlo nové. Komise neobdržela žádné vysvětlení ohledně toho, proč by takové plavidlo v den uplatnění opce mělo být považováno za nové – bez ohledu na to, kdo je vlastníkem. Neobdržela ani přesvědčivé vysvětlení k tomu, proč by tato hypotéza byla odůvodněná pouze tehdy, jestliže byla leasingová smlouva dříve schválena daňovou správou. |
| --- | --- |

(152)

Co se týče druhé části, skutečnost, že opce byla již sjednána, nemá nic společného s určením, zda je plavidlo nové. Komise neobdržela žádné vysvětlení ohledně toho, proč by takové plavidlo v den uplatnění opce mělo být považováno za nové – bez ohledu na to, kdo je vlastníkem. Neobdržela ani přesvědčivé vysvětlení k tomu, proč by tato hypotéza byla odůvodněná pouze tehdy, jestliže byla leasingová smlouva dříve schválena daňovou správou.

| (153) | Komise v této souvislosti konstatuje, že pokud by čl. 50 odst. 3 pouze vyjasňoval, že plavidla, která jsou předmětem leasingu, jsou považována za nová ke dni podpisu leasingové smlouvy, aniž by bylo bráno v potaz datum uplatnění opce, nebyl by kapitálový zisk od daně osvobozen. V takovém případě by hospodářské zájmové sdružení mělo být považováno za vlastníka plavidla v době před jeho převedením do systému zdanění podle tonáže, plavidlo by při vstupu do systému zdanění podle tonáže bylo považováno za opotřebené nebo použité a použil by se čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO, což by vedlo k odloženému vypořádání skrytých daňových povinností nebo ke zdanění kapitálového zisku, až bude plavidlo prodáno nebo demontováno. |
| --- | --- |

(153)

Komise v této souvislosti konstatuje, že pokud by čl. 50 odst. 3 pouze vyjasňoval, že plavidla, která jsou předmětem leasingu, jsou považována za nová ke dni podpisu leasingové smlouvy, aniž by bylo bráno v potaz datum uplatnění opce, nebyl by kapitálový zisk od daně osvobozen. V takovém případě by hospodářské zájmové sdružení mělo být považováno za vlastníka plavidla v době před jeho převedením do systému zdanění podle tonáže, plavidlo by při vstupu do systému zdanění podle tonáže bylo považováno za opotřebené nebo použité a použil by se čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO, což by vedlo k odloženému vypořádání skrytých daňových povinností nebo ke zdanění kapitálového zisku, až bude plavidlo prodáno nebo demontováno.

| (154) | Komise je proto toho názoru, že čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO poskytuje selektivní výhodu podnikům, které nabývají plavidla prostřednictvím smluv o finančním leasingu dříve schválených daňovou správou, a zejména hospodářským zájmovým sdružením nebo jejich investorům zapojeným do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. |
| --- | --- |

(154)

Komise je proto toho názoru, že čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO poskytuje selektivní výhodu podnikům, které nabývají plavidla prostřednictvím smluv o finančním leasingu dříve schválených daňovou správou, a zejména hospodářským zájmovým sdružením nebo jejich investorům zapojeným do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu.

5.3.2.6   Selektivní výhoda vyplývající ze španělského systému zdanění leasingu jako celku. Příjemci výhody

| (155) | Výše hospodářské výhody vyplývající ze španělského systému zdanění leasingu jeho celku odpovídá výhodě, které by hospodářské zájmové sdružení ve stejné finanční operaci nedosáhlo pouhým uplatněním obecných opatření. V praxi tato výhoda odpovídá součtu výhod, které hospodářské zájmové sdružení získalo díky uplatňování výše uvedených selektivních opatření, a konkrétně:






  — | uspořený úrok z výše plateb daní odložených v důsledku předčasného odpisování (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO), |
| --- | --- | --- |

(155)

Výše hospodářské výhody vyplývající ze španělského systému zdanění leasingu jeho celku odpovídá výhodě, které by hospodářské zájmové sdružení ve stejné finanční operaci nedosáhlo pouhým uplatněním obecných opatření. V praxi tato výhoda odpovídá součtu výhod, které hospodářské zájmové sdružení získalo díky uplatňování výše uvedených selektivních opatření, a konkrétně:

—

uspořený úrok z výše plateb daní odložených v důsledku předčasného odpisování (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO),

| — | částka nezaplacené daně nebo uspořeného úroku z daně odložené v důsledku uplatnění režimu zdanění podle tonáže (článek 128 zákona o DPPO) s ohledem na to, že hospodářská zájmová sdružení nejsou způsobilá pro použití režimu zdanění podle tonáže, |
| --- | --- |

—

částka nezaplacené daně nebo uspořeného úroku z daně odložené v důsledku uplatnění režimu zdanění podle tonáže (článek 128 zákona o DPPO) s ohledem na to, že hospodářská zájmová sdružení nejsou způsobilá pro použití režimu zdanění podle tonáže,

| — | částka nezaplacené daně z kapitálového zisku nabytého prodejem plavidla v důsledku uplatnění čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO. |
| --- | --- |

—

částka nezaplacené daně z kapitálového zisku nabytého prodejem plavidla v důsledku uplatnění čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO.

| (156) | Z hlediska španělského systému zdanění leasingu jako celku je výhoda selektivní, protože závisela na volném uvážení daňové správy v důsledku povinného postupu dřívějšího schválení a nepřesného znění podmínek pro předčasné odpisování. Jelikož od uvedeného dřívějšího schválení se odvíjejí ostatní opatření, která jsou použitelná pouze na činnosti v námořní dopravě způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu – zejména čl. 50 odst. 3 zákona o DPPO –, je celý španělský systém zdanění leasingu selektivní. V důsledku toho by daňová správa schválila pouze operace prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu za účelem financování námořních plavidel (odvětvová selektivnost). Jak potvrdily statistické údaje předložené Španělskem, všechny 273 operace zorganizované do června 2010 se týkají námořních plavidel. |
| --- | --- |

(156)

Z hlediska španělského systému zdanění leasingu jako celku je výhoda selektivní, protože závisela na volném uvážení daňové správy v důsledku povinného postupu dřívějšího schválení a nepřesného znění podmínek pro předčasné odpisování. Jelikož od uvedeného dřívějšího schválení se odvíjejí ostatní opatření, která jsou použitelná pouze na činnosti v námořní dopravě způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu – zejména čl. 50 odst. 3 zákona o DPPO –, je celý španělský systém zdanění leasingu selektivní. V důsledku toho by daňová správa schválila pouze operace prováděné v rámci španělského systému zdanění leasingu za účelem financování námořních plavidel (odvětvová selektivnost). Jak potvrdily statistické údaje předložené Španělskem, všechny 273 operace zorganizované do června 2010 se týkají námořních plavidel.

| (157) | V této souvislosti skutečnost, že přístup k finančním operacím v rámci španělského systému zdanění leasingu potenciálně mají všechny rejdařské společnosti, včetně společností se sídlem v jiných členských státech, nic nemění na závěru, že tento režim zvýhodňuje určité činnosti, a sice pořizování námořních plavidel prostřednictvím leasingových smluv, zejména s ohledem na jejich pronájem bez posádky a následný další prodej. |
| --- | --- |

(157)

V této souvislosti skutečnost, že přístup k finančním operacím v rámci španělského systému zdanění leasingu potenciálně mají všechny rejdařské společnosti, včetně společností se sídlem v jiných členských státech, nic nemění na závěru, že tento režim zvýhodňuje určité činnosti, a sice pořizování námořních plavidel prostřednictvím leasingových smluv, zejména s ohledem na jejich pronájem bez posádky a následný další prodej.

| (158) | Evropské loděnice si vícekrát stěžovaly, že nemají přístup k financování ze strany španělských bank kvůli španělskému systému zdanění leasingu. |
| --- | --- |

(158)

Evropské loděnice si vícekrát stěžovaly, že nemají přístup k financování ze strany španělských bank kvůli španělskému systému zdanění leasingu.

| (159) | Ve svém rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení Komise poznamenala, že až na jedno byla všechna plavidla připuštěná do španělského systému zdanění leasingu zhotovena ve španělských loděnicích. Komise vyjádřila pochyby (89) nad tím, že by takový výsledek bylo možno věrohodně vysvětlit v kontextu operací vyplývajících pouze ze svobodné volby hospodářských subjektů na volném a konkurenčním trhu. |
| --- | --- |

(159)

Ve svém rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení Komise poznamenala, že až na jedno byla všechna plavidla připuštěná do španělského systému zdanění leasingu zhotovena ve španělských loděnicích. Komise vyjádřila pochyby (89) nad tím, že by takový výsledek bylo možno věrohodně vysvětlit v kontextu operací vyplývajících pouze ze svobodné volby hospodářských subjektů na volném a konkurenčním trhu.

| (160) | Avšak vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy toho, že by žádosti týkající se pořízení jiných než španělských plavidel byly zamítnuty, nemůže Komise stanovit, že španělský systém zdanění leasingu se fakticky omezoval na pořizování španělských lodí. Komise kromě toho konstatuje, že v závazném sdělení ze dne 1. prosince 2008 vydaném v reakci na dotaz potenciálního investora španělská daňová správa výslovně potvrdila, že se španělský systém zdanění leasingu vztahuje na lodě zhotovené v jiných členských státech EU (90). Za těchto okolností Komise dochází k závěru, že španělský systém zdanění leasingu neobsahuje žádné další prvky selektivnosti, které by zvýhodňovaly španělské loděnice, ani žádnou diskriminaci založenou na hlavním místě podnikání loděnice. |
| --- | --- |

(160)

Avšak vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy toho, že by žádosti týkající se pořízení jiných než španělských plavidel byly zamítnuty, nemůže Komise stanovit, že španělský systém zdanění leasingu se fakticky omezoval na pořizování španělských lodí. Komise kromě toho konstatuje, že v závazném sdělení ze dne 1. prosince 2008 vydaném v reakci na dotaz potenciálního investora španělská daňová správa výslovně potvrdila, že se španělský systém zdanění leasingu vztahuje na lodě zhotovené v jiných členských státech EU (90). Za těchto okolností Komise dochází k závěru, že španělský systém zdanění leasingu neobsahuje žádné další prvky selektivnosti, které by zvýhodňovaly španělské loděnice, ani žádnou diskriminaci založenou na hlavním místě podnikání loděnice.

| (161) | Komise zastává názor, že výhoda připadá hospodářskému zájmovému sdružení a prostřednictvím statutu transparentního subjektu jeho investorům. Hospodářské zájmové sdružení je ovšem právnickou osobou, která uplatňuje všechna daňová opatření a případně žádá daňovou správu o schválení. Není například sporu o tom, že o použití předčasného odpisování nebo zdanění podle tonáže bylo žádáno jménem hospodářského zájmového sdružení. Z daňového hlediska je hospodářské zájmové sdružení daňově transparentním subjektem a jeho zdanitelné příjmy nebo odčitatelné náklady jsou automaticky přenášeny na jeho investory. |
| --- | --- |

(161)

Komise zastává názor, že výhoda připadá hospodářskému zájmovému sdružení a prostřednictvím statutu transparentního subjektu jeho investorům. Hospodářské zájmové sdružení je ovšem právnickou osobou, která uplatňuje všechna daňová opatření a případně žádá daňovou správu o schválení. Není například sporu o tom, že o použití předčasného odpisování nebo zdanění podle tonáže bylo žádáno jménem hospodářského zájmového sdružení. Z daňového hlediska je hospodářské zájmové sdružení daňově transparentním subjektem a jeho zdanitelné příjmy nebo odčitatelné náklady jsou automaticky přenášeny na jeho investory.

| (162) | Z ekonomického hlediska je při operaci v rámci španělského systému zdanění leasingu podstatná část daňové výhody shromážděné hospodářským zájmovým sdružením přenesena na rejdařskou společnost prostřednictvím slevy z ceny. Přílohy připojené k určitým složkám, kdy hospodářská zájmová sdružení žádají o dřívější schválení předčasného odpisování (viz 167) dole), potvrzují, že hospodářské subjekty zapojené do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou přesvědčeny, že daňové výhody pocházející z této operace se dělí mezi hospodářská zájmová sdružení nebo jejich investory a rejdařské společnosti. Otázka, zda lze tuto výhodu přisoudit státu, však bude posouzena v příštím oddíle. |
| --- | --- |

(162)

Z ekonomického hlediska je při operaci v rámci španělského systému zdanění leasingu podstatná část daňové výhody shromážděné hospodářským zájmovým sdružením přenesena na rejdařskou společnost prostřednictvím slevy z ceny. Přílohy připojené k určitým složkám, kdy hospodářská zájmová sdružení žádají o dřívější schválení předčasného odpisování (viz 167) dole), potvrzují, že hospodářské subjekty zapojené do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu jsou přesvědčeny, že daňové výhody pocházející z této operace se dělí mezi hospodářská zájmová sdružení nebo jejich investory a rejdařské společnosti. Otázka, zda lze tuto výhodu přisoudit státu, však bude posouzena v příštím oddíle.

| (163) | Ostatní účastníci operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, jako jsou loděnice, leasingové společnosti a další prostředníci, těží z nepřímého účinku této výhody, avšak Komise se domnívá, že výhoda původně shromážděná hospodářským zájmovým sdružením a jeho investory se na tyto ostatní účastníky nepřenáší. |
| --- | --- |

(163)

Ostatní účastníci operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, jako jsou loděnice, leasingové společnosti a další prostředníci, těží z nepřímého účinku této výhody, avšak Komise se domnívá, že výhoda původně shromážděná hospodářským zájmovým sdružením a jeho investory se na tyto ostatní účastníky nepřenáší.

5.3.3   Převod státních zdrojů a přičitatelnost státu

Státní zdroje

| (164) | Selektivní výhody pro hospodářská zájmová sdružení a jejich členy zjištěné v opatřeních 2, 4 a 5 výše (viz oddíly 5.3.2.2, 5.3.2.4 a 5.3.2.5) vyplývají z uplatňování ustanovení daňových předpisů. |
| --- | --- |

(164)

Selektivní výhody pro hospodářská zájmová sdružení a jejich členy zjištěné v opatřeních 2, 4 a 5 výše (viz oddíly 5.3.2.2, 5.3.2.4 a 5.3.2.5) vyplývají z uplatňování ustanovení daňových předpisů.

| (165) | U každé z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu má použití státních zdrojů za následek ušlý zisk kvůli odkladu daní vyplývajícího z předčasného odpisování aktiv, která tvoří předmět leasingu, ušlou daň v důsledku toto, že nejsou vypořádány skryté daňové povinnosti při přechodu hospodářského zájmového sdružení z běžného systému daně z příjmu právnických osob na režim zdanění podle tonáže, a ušlá daň v důsledku toho, že nedojde ke zdanění kapitálového zisku, když vlastnická práva k plavidlu jsou převáděna na rejdařskou společnost. Španělský systém zdanění leasingu jako celek zahrnuje definitivní ztrátu daňového příjmu ve výši rovnající se spotřebě státních zdrojů ve formě fiskálních výdajů a ušlým úrokům. |
| --- | --- |

(165)

U každé z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu má použití státních zdrojů za následek ušlý zisk kvůli odkladu daní vyplývajícího z předčasného odpisování aktiv, která tvoří předmět leasingu, ušlou daň v důsledku toto, že nejsou vypořádány skryté daňové povinnosti při přechodu hospodářského zájmového sdružení z běžného systému daně z příjmu právnických osob na režim zdanění podle tonáže, a ušlá daň v důsledku toho, že nedojde ke zdanění kapitálového zisku, když vlastnická práva k plavidlu jsou převáděna na rejdařskou společnost. Španělský systém zdanění leasingu jako celek zahrnuje definitivní ztrátu daňového příjmu ve výši rovnající se spotřebě státních zdrojů ve formě fiskálních výdajů a ušlým úrokům.

| (166) | V souvislosti s operacemi v rámci španělského systému zdanění leasingu nejprve stát prostřednictvím financování selektivních výhod převádí své zdroje na hospodářské zájmové sdružení. Prostřednictvím daňové transparentnosti pak hospodářské zájmové sdružení převádí tyto státní zdroje na své investory. |
| --- | --- |

(166)

V souvislosti s operacemi v rámci španělského systému zdanění leasingu nejprve stát prostřednictvím financování selektivních výhod převádí své zdroje na hospodářské zájmové sdružení. Prostřednictvím daňové transparentnosti pak hospodářské zájmové sdružení převádí tyto státní zdroje na své investory.

Přičitatelnost

| (167) | Předmětná opatření jsou odvozena z uplatňování španělského daňového práva a z daňových povolení udělených španělskou daňovou správou pro použití předčasného odpisování a režimu zdanění podle tonáže. Tato povolení byla udělena za účelem použití jednotlivých opatření, jako je předčasné odpisování (zrychlené odpisování) plavidla pronajímaného každým hospodářským zájmovým sdružením formou leasingu nebo přechodu hospodářského zájmového sdružení na zdanění podle tonáže. Na základě příkladů poskytnutých španělskými orgány byl navíc tento proces schvalování nepostradatelný pro to, aby tato finanční operace mohla proběhnout. |
| --- | --- |

(167)

Předmětná opatření jsou odvozena z uplatňování španělského daňového práva a z daňových povolení udělených španělskou daňovou správou pro použití předčasného odpisování a režimu zdanění podle tonáže. Tato povolení byla udělena za účelem použití jednotlivých opatření, jako je předčasné odpisování (zrychlené odpisování) plavidla pronajímaného každým hospodářským zájmovým sdružením formou leasingu nebo přechodu hospodářského zájmového sdružení na zdanění podle tonáže. Na základě příkladů poskytnutých španělskými orgány byl navíc tento proces schvalování nepostradatelný pro to, aby tato finanční operace mohla proběhnout.

| (168) | Podle stěžovatelů by daňová správa měla přezkoumat a zasáhnout do rozdělení zdanitelného přebytku mezi rejdařskou společnost na jedné straně a hospodářské zájmové sdružení a jeho investory na straně druhé. Na základě příkladů poskytnutých španělskými orgány se jeví, že žádosti o povolení předčasného odpisování podané u daňové správy ovšem zpravidla obsahují výpočet celkové daňové výhody vzešlé ze struktury španělského systému zdanění leasingu a jejího rozdělení mezi rejdařskou společnost a investory v hospodářském zájmovém sdružení, nebo v každém případě obsahují prvky potřebné pro provedení tohoto výpočtu. |
| --- | --- |

(168)

Podle stěžovatelů by daňová správa měla přezkoumat a zasáhnout do rozdělení zdanitelného přebytku mezi rejdařskou společnost na jedné straně a hospodářské zájmové sdružení a jeho investory na straně druhé. Na základě příkladů poskytnutých španělskými orgány se jeví, že žádosti o povolení předčasného odpisování podané u daňové správy ovšem zpravidla obsahují výpočet celkové daňové výhody vzešlé ze struktury španělského systému zdanění leasingu a jejího rozdělení mezi rejdařskou společnost a investory v hospodářském zájmovém sdružení, nebo v každém případě obsahují prvky potřebné pro provedení tohoto výpočtu.

| (169) | Veškeré hospodářské důsledky udělení daňové výhody hospodářským zájmovým sdružením však vyplývají z kombinace právních operací mezi soukromými subjekty. Platná pravidla nestanoví hospodářským zájmovým sdružením povinnost přenášet část daňových výhod na rejdařské společnosti, a tím spíše na loděnice nebo na prostředníky. Je pravda, že daňová správa má velký prostor pro vlastní uvážení a v této souvislosti posuzuje hospodářský dopad celkové operace, avšak to nestačí pro určení, že jsou to španělské orgány, které rozhodují o přenosu části výhody na rejdařské společnosti nebo o objemu tohoto přenosu. Tato situace je odlišná od situace, která byla zkoumána v rozhodnutích o Air Caraïbes nebo o francouzském GIE fiscaux, kdy existovala právní povinnost investorů převádět nejméně 60 % nebo dvě třetiny výhody uživatelům a francouzské orgány ověřovaly, že každá operace tento požadavek splňuje. |
| --- | --- |

(169)

Veškeré hospodářské důsledky udělení daňové výhody hospodářským zájmovým sdružením však vyplývají z kombinace právních operací mezi soukromými subjekty. Platná pravidla nestanoví hospodářským zájmovým sdružením povinnost přenášet část daňových výhod na rejdařské společnosti, a tím spíše na loděnice nebo na prostředníky. Je pravda, že daňová správa má velký prostor pro vlastní uvážení a v této souvislosti posuzuje hospodářský dopad celkové operace, avšak to nestačí pro určení, že jsou to španělské orgány, které rozhodují o přenosu části výhody na rejdařské společnosti nebo o objemu tohoto přenosu. Tato situace je odlišná od situace, která byla zkoumána v rozhodnutích o Air Caraïbes nebo o francouzském GIE fiscaux, kdy existovala právní povinnost investorů převádět nejméně 60 % nebo dvě třetiny výhody uživatelům a francouzské orgány ověřovaly, že každá operace tento požadavek splňuje.

| (170) | Selektivní výhody tudíž byly udělovány ze státních zdrojů. Lze je jasně přičíst španělskému státu, neboť přinášejí prospěch hospodářským zájmovým sdružením a jejich investorům. Avšak jinak je tomu u výhod, jež mají rejdařské společnosti, a tím spíše u nepřímých výhod plynoucích loděnicím a prostředníkům. |
| --- | --- |

(170)

Selektivní výhody tudíž byly udělovány ze státních zdrojů. Lze je jasně přičíst španělskému státu, neboť přinášejí prospěch hospodářským zájmovým sdružením a jejich investorům. Avšak jinak je tomu u výhod, jež mají rejdařské společnosti, a tím spíše u nepřímých výhod plynoucích loděnicím a prostředníkům.

5.3.4   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (171) | V konečném důsledku hrozí, že tato výhoda naruší hospodářskou soutěž a ovlivní obchod mezi členskými státy. Když podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř EU, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn (91). Postačuje skutečnost, že příjemce podpory soutěží s ostatními podniky na trzích, které jsou otevřeny hospodářské soutěži (92) a obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(171)

V konečném důsledku hrozí, že tato výhoda naruší hospodářskou soutěž a ovlivní obchod mezi členskými státy. Když podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř EU, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn (91). Postačuje skutečnost, že příjemce podpory soutěží s ostatními podniky na trzích, které jsou otevřeny hospodářské soutěži (92) a obchodu mezi členskými státy.

| (172) | V daném případě investoři, tj. členové hospodářských zájmových sdružení, jsou činní v různých odvětvích hospodářství, zejména v odvětvích otevřených obchodu uvnitř EU. Prostřednictvím operací, jež využívají španělského systému zdanění leasingu, jsou navíc přes hospodářská zájmová sdružení činní na trzích s pronájmy plavidel bez posádky a v oblasti nabývání a prodeje námořních plavidel, které jsou otevřeny obchodu uvnitř EU. Výhody plynoucí ze španělského systému zdanění leasingu posilují jejich postavení na jejich příslušných trzích, čímž narušují nebo hrozí narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(172)

V daném případě investoři, tj. členové hospodářských zájmových sdružení, jsou činní v různých odvětvích hospodářství, zejména v odvětvích otevřených obchodu uvnitř EU. Prostřednictvím operací, jež využívají španělského systému zdanění leasingu, jsou navíc přes hospodářská zájmová sdružení činní na trzích s pronájmy plavidel bez posádky a v oblasti nabývání a prodeje námořních plavidel, které jsou otevřeny obchodu uvnitř EU. Výhody plynoucí ze španělského systému zdanění leasingu posilují jejich postavení na jejich příslušných trzích, čímž narušují nebo hrozí narušit hospodářskou soutěž.

| (173) | Hospodářská výhoda, kterou získávají hospodářská zájmová sdružení a jejich investoři mající prospěch z posuzovaných opatření, proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(173)

Hospodářská výhoda, kterou získávají hospodářská zájmová sdružení a jejich investoři mající prospěch z posuzovaných opatření, proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.

5.4   EXISTUJÍCÍ NEBO PROTIPRÁVNÍ PODPORA

| (174) | Ustanovení čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/1999 (93) vymezuje různé situace, kdy je podpora považována za existující podporu. Podle podání obdržených v daném případě by existující podporou byla i) podpora, která existovala před vstupem Smlouvy v platnost ve Španělsku nebo ii) podpora dříve schválená Komisí. |
| --- | --- |

(174)

Ustanovení čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/1999 (93) vymezuje různé situace, kdy je podpora považována za existující podporu. Podle podání obdržených v daném případě by existující podporou byla i) podpora, která existovala před vstupem Smlouvy v platnost ve Španělsku nebo ii) podpora dříve schválená Komisí.

Zdanění podle tonáže představuje existující podporu, avšak její použití na příjmy získané z pronájmu plavidla bez posádky představuje novou podporu

| (175) | Z opatření, u nichž bylo shledáno, že se jedná o státní podporu (94), má Komise za to, že pouze právní ustanovení systému zdanění podle tonáže (články 124 až 128 zákona o DPPO, opatření 4) představují režim existující státní podpory, jelikož byl schválen Komisí v roce 2002. |
| --- | --- |

(175)

Z opatření, u nichž bylo shledáno, že se jedná o státní podporu (94), má Komise za to, že pouze právní ustanovení systému zdanění podle tonáže (články 124 až 128 zákona o DPPO, opatření 4) představují režim existující státní podpory, jelikož byl schválen Komisí v roce 2002.

| (176) | Komise však má za to, že hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci zdanění leasingu nesplňují všechny podmínky, aby byla způsobilá pro použití španělského zdanění podle tonáže. |
| --- | --- |

(176)

Komise však má za to, že hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci zdanění leasingu nesplňují všechny podmínky, aby byla způsobilá pro použití španělského zdanění podle tonáže.

| (177) | Komise schválila španělské zdanění podle tonáže jako slučitelnou podporu na základě pokynů pro námořní dopravu, což se vztahuje pouze na podniky skutečně provádějící činnosti námořní dopravy (95) buď se svými, nebo s pronajatými plavidly. Výjimečně lze zdanění podle tonáže použít u činností, které pokyny považují za pomocné nebo obdobné námořní dopravě. Za určitých podmínek například lze poskytnout podporu pro činnosti řízení lodí, hloubení nebo vlečení (96). Naopak pouhé vlastnictví plavidla, jeho nabytí prostřednictvím finančního leasingu nebo pronájem třetím stranám bez převzetí plné zodpovědnosti za provoz plavidla nelze považovat za způsobilou činnost. Subjektem využívajícím zdanění podle tonáže by očividně měl být subjekt, který provádí způsobilou činnost v námořní dopravě se způsobilým plavidlem. |
| --- | --- |

(177)

Komise schválila španělské zdanění podle tonáže jako slučitelnou podporu na základě pokynů pro námořní dopravu, což se vztahuje pouze na podniky skutečně provádějící činnosti námořní dopravy (95) buď se svými, nebo s pronajatými plavidly. Výjimečně lze zdanění podle tonáže použít u činností, které pokyny považují za pomocné nebo obdobné námořní dopravě. Za určitých podmínek například lze poskytnout podporu pro činnosti řízení lodí, hloubení nebo vlečení (96). Naopak pouhé vlastnictví plavidla, jeho nabytí prostřednictvím finančního leasingu nebo pronájem třetím stranám bez převzetí plné zodpovědnosti za provoz plavidla nelze považovat za způsobilou činnost. Subjektem využívajícím zdanění podle tonáže by očividně měl být subjekt, který provádí způsobilou činnost v námořní dopravě se způsobilým plavidlem.

| (178) | Je pravda, že Komise v rámci určitých oznámených režimů zdanění podle tonáže dříve výjimečně schválila i činnosti pronájmu plavidel bez posádky, avšak pouze s dočasnou platností a za zvláštních okolností souvisejících s přebytkem kapacity (97). Za uvedených podmínek hlavní činností dotyčných podniků zůstává námořní doprava a příjmy z činností pronájmu plavidel bez posádky lze považovat za pomocné ve vztahu k této hlavní činnosti. Tato tolerance je plně v souladu s cíli pokynů pro námořní dopravu: „udržovat a zdokonalovat námořní know-how a chránit a podporovat zaměstnanost evropských námořníků“ a „přispět ke sjednocení námořního bloku ustanoveného v členských státech a zároveň udržovat celkově konkurenceschopné loďstvo na světových trzích“ (98). |
| --- | --- |

(178)

Je pravda, že Komise v rámci určitých oznámených režimů zdanění podle tonáže dříve výjimečně schválila i činnosti pronájmu plavidel bez posádky, avšak pouze s dočasnou platností a za zvláštních okolností souvisejících s přebytkem kapacity (97). Za uvedených podmínek hlavní činností dotyčných podniků zůstává námořní doprava a příjmy z činností pronájmu plavidel bez posádky lze považovat za pomocné ve vztahu k této hlavní činnosti. Tato tolerance je plně v souladu s cíli pokynů pro námořní dopravu: „udržovat a zdokonalovat námořní know-how a chránit a podporovat zaměstnanost evropských námořníků“ a „přispět ke sjednocení námořního bloku ustanoveného v členských státech a zároveň udržovat celkově konkurenceschopné loďstvo na světových trzích“ (98).

| (179) | V souladu s pokyny pro námořní dopravu rozhodnutí Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002 schvalující španělský systém zdanění podle tonáže výslovně uvádí, že ke zdanění podle tonáže jsou způsobilé pouze činnosti námořní dopravy (99). Oddíl 2.4 „Příjemci“ ovšem stanoví, že: „Příjemci podle režimu zdanění podle tonáže mohou být společnosti námořní dopravy registrované podle španělského práva, jejichž činnost zahrnuje provozování vlastních a pronajatých lodí“ a oddíl 2.5 „Způsobilé činnosti/lodi“ stanoví, že: „Režim zdanění podle tonáže se vztahuje pouze na příjem z námořních lodí provozovaných v námořní dopravě. Způsobilé činnosti mají zahrnovat pouze námořní dopravu“ (podtrženo námi). |
| --- | --- |

(179)

V souladu s pokyny pro námořní dopravu rozhodnutí Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002 schvalující španělský systém zdanění podle tonáže výslovně uvádí, že ke zdanění podle tonáže jsou způsobilé pouze činnosti námořní dopravy (99). Oddíl 2.4 „Příjemci“ ovšem stanoví, že: „Příjemci podle režimu zdanění podle tonáže mohou být společnosti námořní dopravy registrované podle španělského práva, jejichž činnost zahrnuje provozování vlastních a pronajatých lodí“ a oddíl 2.5 „Způsobilé činnosti/lodi“ stanoví, že: „Režim zdanění podle tonáže se vztahuje pouze na příjem z námořních lodí provozovaných v námořní dopravě. Způsobilé činnosti mají zahrnovat pouze námořní dopravu“ (podtrženo námi).

| (180) | Ze znění rozhodnutí Komise z roku 2002, které bylo přijato na základě pokynů pro námořní dopravu, vyplývá, že podniky určené jako vlastníci lodí podle španělského práva mohou využívat systému zdanění podle tonáže za předpokladu, že provádějí své způsobilé činnosti námořní dopravy – a v mezích těchto činností. |
| --- | --- |

(180)

Ze znění rozhodnutí Komise z roku 2002, které bylo přijato na základě pokynů pro námořní dopravu, vyplývá, že podniky určené jako vlastníci lodí podle španělského práva mohou využívat systému zdanění podle tonáže za předpokladu, že provádějí své způsobilé činnosti námořní dopravy – a v mezích těchto činností.

| (181) | Komise je toho názoru, že činnost prováděná hospodářskými zájmovými sdruženími zapojenými do španělského systému zdanění leasingu nelze považovat za dopravní činnost. Když hospodářské zájmové sdružení přechází na systém zdanění podle tonáže, najímá si od leasingové společnosti jediné plavidlo a pronajímá ho třetí straně-vlastníkovi lodí na základě smlouvy o pronájmu lodi bez posádky. Jestliže tato třetí strana-vlastník lodi provozuje plavidlo za účelem poskytování služeb námořní dopravy, může být pro zdanění podle tonáže způsobilá. Hospodářská zájmová sdružení však pouze dávají plavidlo k dispozici třetí osobě-rejdařské společnosti, která ho provozuje. Hospodářské zájmové sdružení je proto prostředníkem, který poskytuje služby pronájmu nebo leasingu, nikoli dopravní služby. |
| --- | --- |

(181)

Komise je toho názoru, že činnost prováděná hospodářskými zájmovými sdruženími zapojenými do španělského systému zdanění leasingu nelze považovat za dopravní činnost. Když hospodářské zájmové sdružení přechází na systém zdanění podle tonáže, najímá si od leasingové společnosti jediné plavidlo a pronajímá ho třetí straně-vlastníkovi lodí na základě smlouvy o pronájmu lodi bez posádky. Jestliže tato třetí strana-vlastník lodi provozuje plavidlo za účelem poskytování služeb námořní dopravy, může být pro zdanění podle tonáže způsobilá. Hospodářská zájmová sdružení však pouze dávají plavidlo k dispozici třetí osobě-rejdařské společnosti, která ho provozuje. Hospodářské zájmové sdružení je proto prostředníkem, který poskytuje služby pronájmu nebo leasingu, nikoli dopravní služby.

| (182) | Hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu zpravidla pronajímají jediné plavidlo, jež vlastní nebo mají pronajaté na leasing, a které proto představuje celé jejich loďstvo. Za takových okolností hospodářská zájmová sdružení nenesou žádné riziko nebo odpovědnost, pokud jde o technickou správu, správu posádky, a dokonce ani za obchodní správu plavidla. Je pouhým prostředníkem a příjmy z pronájmu lodi bez posádky nelze považovat za pomocné ve vztahu k činnosti námořní dopravy. |
| --- | --- |

(182)

Hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu zpravidla pronajímají jediné plavidlo, jež vlastní nebo mají pronajaté na leasing, a které proto představuje celé jejich loďstvo. Za takových okolností hospodářská zájmová sdružení nenesou žádné riziko nebo odpovědnost, pokud jde o technickou správu, správu posádky, a dokonce ani za obchodní správu plavidla. Je pouhým prostředníkem a příjmy z pronájmu lodi bez posádky nelze považovat za pomocné ve vztahu k činnosti námořní dopravy.

| (183) | Hospodářská zájmová sdružení navíc zůstávají v systému zdanění podle tonáže krátkou dobu, tj. dva týdny, které jsou potřebné pro uplatnění opce z leasingové smlouvy a pro to, aby vlastník lodi uplatnil opci ze smlouvy o pronájmu. To, že v rámci systému je umožněn tento druh činností, zjevně nijak trvale nezvyšuje tonáž lodí, které plují pod vlajkami zemí EHP nebo jsou jimi kontrolovány. Ze stejných důvodů hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu zjevně nepřispívají k cíli „udržovat ... námořní know-how a chránit ... zaměstnanost evropských námořníků“ nebo „sjednocení námořního bloku“. |
| --- | --- |

(183)

Hospodářská zájmová sdružení navíc zůstávají v systému zdanění podle tonáže krátkou dobu, tj. dva týdny, které jsou potřebné pro uplatnění opce z leasingové smlouvy a pro to, aby vlastník lodi uplatnil opci ze smlouvy o pronájmu. To, že v rámci systému je umožněn tento druh činností, zjevně nijak trvale nezvyšuje tonáž lodí, které plují pod vlajkami zemí EHP nebo jsou jimi kontrolovány. Ze stejných důvodů hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu zjevně nepřispívají k cíli „udržovat ... námořní know-how a chránit ... zaměstnanost evropských námořníků“ nebo „sjednocení námořního bloku“.

| (184) | A konečně schválení, jež vyplývá z rozhodnutí z roku 2002, neznamená, že činnost podniků, jako jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená v rámci španělského systému zdanění leasingu lze považovat za činnost námořní dopravy. |
| --- | --- |

(184)

A konečně schválení, jež vyplývá z rozhodnutí z roku 2002, neznamená, že činnost podniků, jako jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená v rámci španělského systému zdanění leasingu lze považovat za činnost námořní dopravy.

| (185) | Komise proto zastává názor, že zahrnutí podniků, jako jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu (100), do režimu zdanění podle tonáže vede k poskytnutí nové podpory, ať již prostřednictvím výpočtu zdanitelného příjmu jako funkce provozované tonáže, nebo umožněním odkladu vypořádání skrytých daňových povinností, dokud není plavidlo prodáno nebo demontováno, v souladu s čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO. |
| --- | --- |

(185)

Komise proto zastává názor, že zahrnutí podniků, jako jsou hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu (100), do režimu zdanění podle tonáže vede k poskytnutí nové podpory, ať již prostřednictvím výpočtu zdanitelného příjmu jako funkce provozované tonáže, nebo umožněním odkladu vypořádání skrytých daňových povinností, dokud není plavidlo prodáno nebo demontováno, v souladu s čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO.

Ostatní opatření představují novou podporu

| (186) | Předčasné odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO, opatření 2) není existující podporou, protože bylo zavedeno v roce 2002, tj. po přistoupení Španělska k EU v roce 1986 a nikdy nebylo oznámeno Komisi, ani je Komise neschválila. Účinek tohoto opatření lze kromě toho jasně oddělit od účinku zrychleného odpisování. Toto opatření představuje protiprávní podporu. |
| --- | --- |

(186)

Předčasné odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO, opatření 2) není existující podporou, protože bylo zavedeno v roce 2002, tj. po přistoupení Španělska k EU v roce 1986 a nikdy nebylo oznámeno Komisi, ani je Komise neschválila. Účinek tohoto opatření lze kromě toho jasně oddělit od účinku zrychleného odpisování. Toto opatření představuje protiprávní podporu.

| (187) | Podobně i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, který povolil daňové osvobození kapitálových zisků z plavidel nabytých v souvislosti s dříve schválenými leasingovými smlouvami (opatření 5), vstoupil v platnost v roce 2002 bez předchozího oznámení nebo schválení Komisí. |
| --- | --- |

(187)

Podobně i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, který povolil daňové osvobození kapitálových zisků z plavidel nabytých v souvislosti s dříve schválenými leasingovými smlouvami (opatření 5), vstoupil v platnost v roce 2002 bez předchozího oznámení nebo schválení Komisí.

| (188) | Komise má za to, že schválení udělené v roce 2002 se nevztahuje na prováděcí opatření, a zejména na čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, jelikož zavádí výjimku z účelových pravidel použitelných na opotřebená plavidla podle čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO, což znamená dodatečnou výhodu. Tato výjimka měla být oznámena spolu s právními ustanoveními schválenými Komisí, ale oznámena nebyla. |
| --- | --- |

(188)

Komise má za to, že schválení udělené v roce 2002 se nevztahuje na prováděcí opatření, a zejména na čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, jelikož zavádí výjimku z účelových pravidel použitelných na opotřebená plavidla podle čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO, což znamená dodatečnou výhodu. Tato výjimka měla být oznámena spolu s právními ustanoveními schválenými Komisí, ale oznámena nebyla.

| (189) | Pro uplatňování čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO podle všeho není zapotřebí žádné další vymezení nebo vyjasnění. Běžně by vedlo ke zdanění kapitálového zisku dosaženého pronajímatelem z převodu plavidla na nájemce (rejdařskou společnost). Jestliže Španělsko mělo za to, že je zapotřebí určité vyjasnění, mělo to být učiněno po předchozím oznámení. |
| --- | --- |

(189)

Pro uplatňování čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO podle všeho není zapotřebí žádné další vymezení nebo vyjasnění. Běžně by vedlo ke zdanění kapitálového zisku dosaženého pronajímatelem z převodu plavidla na nájemce (rejdařskou společnost). Jestliže Španělsko mělo za to, že je zapotřebí určité vyjasnění, mělo to být učiněno po předchozím oznámení.

| (190) | Tato prováděcí opatření, a zejména čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, proto rovněž představují protiprávní podporu. |
| --- | --- |

(190)

Tato prováděcí opatření, a zejména čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, proto rovněž představují protiprávní podporu.

5.5   SLUČITELNOST S VNITŘNÍM TRHEM

| (191) | Komise dochází k závěru, že následující opatření představují státní podporu, jednotlivě a v kontextu španělského systému zdanění leasingu:






  — | předčasné odpisování u aktiv nabytých prostřednictvím smlouvy o finančním leasingu (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO, |
| --- | --- | --- |

(191)

Komise dochází k závěru, že následující opatření představují státní podporu, jednotlivě a v kontextu španělského systému zdanění leasingu:

—

předčasné odpisování u aktiv nabytých prostřednictvím smlouvy o finančním leasingu (čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článek 49 nařízení o DPPO,

| — | režim zdanění podle tonáže, pokud jde o způsobilost činností pronájmu plavidel bez posádky, |
| --- | --- |

—

režim zdanění podle tonáže, pokud jde o způsobilost činností pronájmu plavidel bez posádky,

| — | čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO. |
| --- | --- |

—

čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO.

| (192) | Státní podpora vymezená v čl. 107 odst. 1 SFEU je v zásadě zakázána. Čl. 107 odst. 2 však stanoví, že určité druhy podpory jsou slučitelné, a čl. 107 odst. 3 stanoví, že určité druhy podpory nebo podporu poskytnutou určitým příjemcům může Komise prohlásit za slučitelnou. V závislosti na kategorii příjemců bylo možno použít zvláštní pravidla, jako jsou pokyny pro námořní dopravu (101) nebo rámec pro loďařský průmysl (102). |
| --- | --- |

(192)

Státní podpora vymezená v čl. 107 odst. 1 SFEU je v zásadě zakázána. Čl. 107 odst. 2 však stanoví, že určité druhy podpory jsou slučitelné, a čl. 107 odst. 3 stanoví, že určité druhy podpory nebo podporu poskytnutou určitým příjemcům může Komise prohlásit za slučitelnou. V závislosti na kategorii příjemců bylo možno použít zvláštní pravidla, jako jsou pokyny pro námořní dopravu (101) nebo rámec pro loďařský průmysl (102).

| (193) | Ani španělské orgány, ani třetí strany označené v tomto rozhodnutí jako příjemci se nedomáhaly použití jakéhokoli jiného ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU nebo použití jakéhokoli jiného rámce pro státní pomoc přijatého na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(193)

Ani španělské orgány, ani třetí strany označené v tomto rozhodnutí jako příjemci se nedomáhaly použití jakéhokoli jiného ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU nebo použití jakéhokoli jiného rámce pro státní pomoc přijatého na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

5.5.1   Uplatnění pokynů pro námořní dopravu

Způsobilost výnosů z pronájmu plavidel bez posádky ke zdanění podle tonáže

| (194) | Jak bylo uvedeno v 4.3.4 nahoře, španělské orgány a některé třetí strany jsou toho názoru, že rozhodnutí z roku 2002 schvalující španělský režim zdanění podle tonáže se vztahuje i na pronájem, jelikož odkazuje na provozování vlastních a pronajatých lodí. |
| --- | --- |

(194)

Jak bylo uvedeno v 4.3.4 nahoře, španělské orgány a některé třetí strany jsou toho názoru, že rozhodnutí z roku 2002 schvalující španělský režim zdanění podle tonáže se vztahuje i na pronájem, jelikož odkazuje na provozování vlastních a pronajatých lodí.

| (195) | S tímto výkladem rozhodnutí z roku 2002 Komise nesouhlasí. Pokyny pro námořní dopravu i rozhodnutí z roku 2002 jasně stanoví, že zdanění podle tonáže se má použít pouze na činnosti námořní dopravy (103). Příjmy z ostatních činností kromě dopravy – i když jsou prováděny námořním dopravcem – nelze zdaňovat podle systému zdanění podle tonáže (104), vyjma na základě výslovné výjimky a za určitých podmínek (pomocné činnosti, hloubení, vlečení). |
| --- | --- |

(195)

S tímto výkladem rozhodnutí z roku 2002 Komise nesouhlasí. Pokyny pro námořní dopravu i rozhodnutí z roku 2002 jasně stanoví, že zdanění podle tonáže se má použít pouze na činnosti námořní dopravy (103). Příjmy z ostatních činností kromě dopravy – i když jsou prováděny námořním dopravcem – nelze zdaňovat podle systému zdanění podle tonáže (104), vyjma na základě výslovné výjimky a za určitých podmínek (pomocné činnosti, hloubení, vlečení).

| (196) | V této souvislosti „provozování vlastních a pronajatých lodí“ uvedené v rozhodnutí z roku 2002 jako způsobilá činnost zahrnuje pouze „provozování“ plavidel, která jsou buď vlastněna, nebo pronajata na základě smlouvy o pronájmu bez posádky a provozována – v případě vlastních a pronajatých lodí – společností činnou v námořní dopravě. |
| --- | --- |

(196)

V této souvislosti „provozování vlastních a pronajatých lodí“ uvedené v rozhodnutí z roku 2002 jako způsobilá činnost zahrnuje pouze „provozování“ plavidel, která jsou buď vlastněna, nebo pronajata na základě smlouvy o pronájmu bez posádky a provozována – v případě vlastních a pronajatých lodí – společností činnou v námořní dopravě.

| (197) | Jak bylo již uvedeno v oddíle 5.3.2.3, hospodářská zájmová sdružení zapojená do finančních operací v rámci španělského systému zdanění leasingu sama plavidla neprovozují a neposkytují žádnou službu námořní dopravy. Jsou to finanční prostředníci zapojení do kolektivního financování určitého aktiva. Nezasahují do strategické a technické správy, správy posádky a ani do obchodní správy plavidla, jež pronajímají, a nenesou žádné riziko nebo odpovědnost spojené s poskytováním služeb námořní dopravy. |
| --- | --- |

(197)

Jak bylo již uvedeno v oddíle 5.3.2.3, hospodářská zájmová sdružení zapojená do finančních operací v rámci španělského systému zdanění leasingu sama plavidla neprovozují a neposkytují žádnou službu námořní dopravy. Jsou to finanční prostředníci zapojení do kolektivního financování určitého aktiva. Nezasahují do strategické a technické správy, správy posádky a ani do obchodní správy plavidla, jež pronajímají, a nenesou žádné riziko nebo odpovědnost spojené s poskytováním služeb námořní dopravy.

| (198) | Komise dále konstatuje, že hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu pronajímají své jediné plavidlo jednak s poskytnutím opce na koupi, kterou se rejdařská společnost od počátku zavazuje uplatnit, a jednak s poskytnutím opce na prodej, kterou může uplatnit hospodářské zájmové sdružení. To se rovná odloženému – avšak definitivnímu – převodu vlastnických práv k celému loďstvu hospodářského zájmového sdružení. Hospodářské zájmové sdružení proto není ve stejné situaci jako vlastníci lodí, kteří trpí dočasným přebytkem kapacity a ve snaze o určitou flexibilitu pronajímají část svého loďstva na omezenou dobu třetím stranám-provozovatelům (viz 176) nahoře). |
| --- | --- |

(198)

Komise dále konstatuje, že hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu pronajímají své jediné plavidlo jednak s poskytnutím opce na koupi, kterou se rejdařská společnost od počátku zavazuje uplatnit, a jednak s poskytnutím opce na prodej, kterou může uplatnit hospodářské zájmové sdružení. To se rovná odloženému – avšak definitivnímu – převodu vlastnických práv k celému loďstvu hospodářského zájmového sdružení. Hospodářské zájmové sdružení proto není ve stejné situaci jako vlastníci lodí, kteří trpí dočasným přebytkem kapacity a ve snaze o určitou flexibilitu pronajímají část svého loďstva na omezenou dobu třetím stranám-provozovatelům (viz 176) nahoře).

| (199) | Ze všech těchto důvodů má Komise za to, že hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu nejsou způsobilá pro použití španělského systému zdanění podle tonáže schváleného Komisí a nevztahují se na ně ani ustanovení pokynů pro námořní dopravu. |
| --- | --- |

(199)

Ze všech těchto důvodů má Komise za to, že hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu nejsou způsobilá pro použití španělského systému zdanění podle tonáže schváleného Komisí a nevztahují se na ně ani ustanovení pokynů pro námořní dopravu.

| (200) | Komise je však toho názoru, že s ohledem na obecnou povahu leasingových operací hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a jejich investoři působí jako prostředníci, kteří přenášejí na jiné příjemce (rejdařské společnosti) výhodu, jež sleduje cíl obecného zájmu. |
| --- | --- |

(200)

Komise je však toho názoru, že s ohledem na obecnou povahu leasingových operací hospodářská zájmová sdružení zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu a jejich investoři působí jako prostředníci, kteří přenášejí na jiné příjemce (rejdařské společnosti) výhodu, jež sleduje cíl obecného zájmu.

Způsobilost hospodářských zájmových sdružení a/nebo jejich investorů jako prostředníků

| (201) | V souladu s přístupem přijatým v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 ohledně francouzského GIE fiscaux
   (105) se Komise domnívá, že jelikož podpora, kterou si ponechává hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři, představuje spravedlivou odměnu za jejich zprostředkování při přenosu výhody, která sleduje cíl obecného zájmu, byla by shledána slučitelnou ve stejném poměru. Je pravda, že v tomto případě nemají hospodářská zájmová sdružení právní povinnost přenést část obdržené podpory na rejdařskou společnost. Komise však při posuzování slučitelnosti opatření na základě volného uvážení podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU považuje za vhodné zohlednit příznivé účinky tohoto opatření pro odvětví námořní dopravy a přiměřeně uplatnit ustanovení pokynů pro námořní dopravu běžně použitelná na opatření podpory na výhodu přenesenou na rejdařskou společnost. Jestliže tedy uplatnění pokynů pro námořní dopravu vůči rejdařské společnosti zapojené do konkrétní operace v rámci španělského systému zdanění leasingu vede k poměru slučitelné výhody na celkové výhodě ve výši x %, ve stejném procentním poměru je slučitelná i podpora, kterou si ponechalo hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři. |
| --- | --- |

(201)

V souladu s přístupem přijatým v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 ohledně francouzského GIE fiscaux
   (105) se Komise domnívá, že jelikož podpora, kterou si ponechává hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři, představuje spravedlivou odměnu za jejich zprostředkování při přenosu výhody, která sleduje cíl obecného zájmu, byla by shledána slučitelnou ve stejném poměru. Je pravda, že v tomto případě nemají hospodářská zájmová sdružení právní povinnost přenést část obdržené podpory na rejdařskou společnost. Komise však při posuzování slučitelnosti opatření na základě volného uvážení podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU považuje za vhodné zohlednit příznivé účinky tohoto opatření pro odvětví námořní dopravy a přiměřeně uplatnit ustanovení pokynů pro námořní dopravu běžně použitelná na opatření podpory na výhodu přenesenou na rejdařskou společnost. Jestliže tedy uplatnění pokynů pro námořní dopravu vůči rejdařské společnosti zapojené do konkrétní operace v rámci španělského systému zdanění leasingu vede k poměru slučitelné výhody na celkové výhodě ve výši x %, ve stejném procentním poměru je slučitelná i podpora, kterou si ponechalo hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři.

Výhoda pro konečného uživatele-rejdařské společnosti

| (202) | Jelikož výhoda přináší prospěch rejdařským společnostem, je příslušným rámcem pro posouzení její slučitelnosti jedině čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU spolu s pokyny pro námořní dopravu (106). |
| --- | --- |

(202)

Jelikož výhoda přináší prospěch rejdařským společnostem, je příslušným rámcem pro posouzení její slučitelnosti jedině čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU spolu s pokyny pro námořní dopravu (106).

| (203) | Komise je toho názoru, že rejdařské společnosti nemají prospěch ze státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Nicméně aby bylo možno zjistit výši slučitelné podpory na úrovni hospodářských zájmových sdružení – jako prostředníků přenášejících výhodu, jež sleduje cíl společného zájmu, na rejdařské společnosti –, je Komise toho názoru, že na výhodu přenesenou hospodářským zájmovým sdružením na rejdařskou společnost by měly být přiměřeně uplatněny pokyny pro námořní dopravu, což umožní stanovit: 1) výši podpory, kterou původně obdrželo hospodářské zájmové sdružení a přeneslo ji na rejdařskou společnost, která by byla slučitelná, kdyby přenesená výše představovala státní podporu rejdařské společnosti; 2) podíl uvedené slučitelné výhody na celkové výhodě přenesené na rejdařskou společnost; a 3) výši podpory, jež by měla být považována za slučitelnou jako odměna pro hospodářská zájmová sdružení za jejich zprostředkování. |
| --- | --- |

(203)

Komise je toho názoru, že rejdařské společnosti nemají prospěch ze státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Nicméně aby bylo možno zjistit výši slučitelné podpory na úrovni hospodářských zájmových sdružení – jako prostředníků přenášejících výhodu, jež sleduje cíl společného zájmu, na rejdařské společnosti –, je Komise toho názoru, že na výhodu přenesenou hospodářským zájmovým sdružením na rejdařskou společnost by měly být přiměřeně uplatněny pokyny pro námořní dopravu, což umožní stanovit: 1) výši podpory, kterou původně obdrželo hospodářské zájmové sdružení a přeneslo ji na rejdařskou společnost, která by byla slučitelná, kdyby přenesená výše představovala státní podporu rejdařské společnosti; 2) podíl uvedené slučitelné výhody na celkové výhodě přenesené na rejdařskou společnost; a 3) výši podpory, jež by měla být považována za slučitelnou jako odměna pro hospodářská zájmová sdružení za jejich zprostředkování.

| (204) | Pokyny pro námořní dopravu popisují různé kategorie státní podpory a podmínky, za kterých smí Komise podporu schválit. Pokyny zejména jasně stanoví, že se vztahují pouze na činnosti námořní dopravy a na omezený počet pomocných činností nebo činností obdobných námořní dopravě. |
| --- | --- |

(204)

Pokyny pro námořní dopravu popisují různé kategorie státní podpory a podmínky, za kterých smí Komise podporu schválit. Pokyny zejména jasně stanoví, že se vztahují pouze na činnosti námořní dopravy a na omezený počet pomocných činností nebo činností obdobných námořní dopravě.

| (205) | Jestliže konečný uživatel-rejdařská společnost poskytuje služby námořní dopravy (nebo obdobné činnosti) a splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech, výhoda, již tato společnost získala a která představuje podporu, by byla slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(205)

Jestliže konečný uživatel-rejdařská společnost poskytuje služby námořní dopravy (nebo obdobné činnosti) a splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech, výhoda, již tato společnost získala a která představuje podporu, by byla slučitelná s vnitřním trhem.

| (206) | V souladu s pokyny pro námořní dopravu může být podpora poskytnuta prostřednictvím různých kategorií opatření. Jednou z hlavních podmínek, jež stanoví článek 10 pokynů z roku 1997 a článek 11 pokynů pro námořní dopravu z roku 2004 je celkový strop podpory, tj. maximální částka státní podpory, jež může být podniku poskytnuta a kterou lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem (107). |
| --- | --- |

(206)

V souladu s pokyny pro námořní dopravu může být podpora poskytnuta prostřednictvím různých kategorií opatření. Jednou z hlavních podmínek, jež stanoví článek 10 pokynů z roku 1997 a článek 11 pokynů pro námořní dopravu z roku 2004 je celkový strop podpory, tj. maximální částka státní podpory, jež může být podniku poskytnuta a kterou lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem (107).

| (207) | Podle pokynů z roku 1997 tento strop podpory odpovídá „snížení daňových a sociálních poplatků pro námořníky na nulu a snížení daně pro právnické osoby v oblasti námořní dopravy“. Podle pokynů z roku 2004 tento strop odpovídá snížení daňových a sociálních poplatků pro námořníky na nulu a snížení daně prostřednictvím uplatnění režimu zdanění podle tonáže. Pokyny z roku 2004 rovněž stanoví, že „by celková částka podpory poskytnuté ... neměla přesáhnout celkovou částku daní a sociálních příspěvků shromážděných z činností námořní dopravy a od námořníků“. |
| --- | --- |

(207)

Podle pokynů z roku 1997 tento strop podpory odpovídá „snížení daňových a sociálních poplatků pro námořníky na nulu a snížení daně pro právnické osoby v oblasti námořní dopravy“. Podle pokynů z roku 2004 tento strop odpovídá snížení daňových a sociálních poplatků pro námořníky na nulu a snížení daně prostřednictvím uplatnění režimu zdanění podle tonáže. Pokyny z roku 2004 rovněž stanoví, že „by celková částka podpory poskytnuté ... neměla přesáhnout celkovou částku daní a sociálních příspěvků shromážděných z činností námořní dopravy a od námořníků“.

| (208) | Pokud jde o uplatnění stropu podpory na konkrétní přijímající vlastníky lodí, je Komise toho názoru, že by měla být řešena na úrovni EHP. To znamená, že by tento strop měl náležitě zohlednit daň z příjmu právnických osob a sociální příspěvky placené příjemci v jiných členských státech EHP. Tento přístup je v souladu s judikaturou ve věci FagorBrandt
   (108), který potvrdil, že posuzování opatření státní podpory by mělo náležitě zohlednit kumulativní účinek možné podpory poskytované v různých členských státech. |
| --- | --- |

(208)

Pokud jde o uplatnění stropu podpory na konkrétní přijímající vlastníky lodí, je Komise toho názoru, že by měla být řešena na úrovni EHP. To znamená, že by tento strop měl náležitě zohlednit daň z příjmu právnických osob a sociální příspěvky placené příjemci v jiných členských státech EHP. Tento přístup je v souladu s judikaturou ve věci FagorBrandt
   (108), který potvrdil, že posuzování opatření státní podpory by mělo náležitě zohlednit kumulativní účinek možné podpory poskytované v různých členských státech.

| (209) | Jelikož se daný případ týká podpory poskytnuté hospodářským zájmovým sdružením v souvislosti s nabytím – vlastníkem lodi – dlouhodobých aktiv, Komise souhlasí se španělskými orgány v tom, že výhoda získaná rejdařskou společností by měla být rozložena do běžné doby amortizace těchto aktiv (deset let z hlediska daní) a porovnána s celkovou částkou daní a sociálních poplatků zaplacenou za stejné období. |
| --- | --- |

(209)

Jelikož se daný případ týká podpory poskytnuté hospodářským zájmovým sdružením v souvislosti s nabytím – vlastníkem lodi – dlouhodobých aktiv, Komise souhlasí se španělskými orgány v tom, že výhoda získaná rejdařskou společností by měla být rozložena do běžné doby amortizace těchto aktiv (deset let z hlediska daní) a porovnána s celkovou částkou daní a sociálních poplatků zaplacenou za stejné období.

| (210) | V souladu se stropem musí být všechny výhody poskytnuté nad rámec celkové částky daně z příjmu a sociálních poplatků pro námořníky a daně pro právnické osoby v oblasti námořní dopravy považovány za neslučitelné se Smlouvou. |
| --- | --- |

(210)

V souladu se stropem musí být všechny výhody poskytnuté nad rámec celkové částky daně z příjmu a sociálních poplatků pro námořníky a daně pro právnické osoby v oblasti námořní dopravy považovány za neslučitelné se Smlouvou.

5.6   NAVRÁCENÍ VYPLACENÝCH ČÁSTEK

| (211) | Článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu vrátil. Prostřednictvím navrácení podpory se pokud možno obnoví konkurenční postavení, jaké existovalo předtím, než byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

(211)

Článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu vrátil. Prostřednictvím navrácení podpory se pokud možno obnoví konkurenční postavení, jaké existovalo předtím, než byla podpora poskytnuta.

| (212) | Článek 14 uvedeného nařízení však také stanoví, že Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. Tento oddíl zkoumá, zda obecné zásady rovného zacházení, ochrany oprávněných očekávání nebo právní jistoty brání Komisi v tom, aby nařídila navrácení veškeré podpory nebo její části, jež byla v minulosti poskytnuta. |
| --- | --- |

(212)

Článek 14 uvedeného nařízení však také stanoví, že Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. Tento oddíl zkoumá, zda obecné zásady rovného zacházení, ochrany oprávněných očekávání nebo právní jistoty brání Komisi v tom, aby nařídila navrácení veškeré podpory nebo její části, jež byla v minulosti poskytnuta.

5.6.1   Rovné zacházení

| (213) | Zásady rovného zacházení a nediskriminace vyžadují, aby se srovnatelnými situacemi nebylo zacházeno odlišně a s odlišnými situacemi nebylo zacházeno stejně, není-li takové zacházení objektivně odůvodněno (109). |
| --- | --- |

(213)

Zásady rovného zacházení a nediskriminace vyžadují, aby se srovnatelnými situacemi nebylo zacházeno odlišně a s odlišnými situacemi nebylo zacházeno stejně, není-li takové zacházení objektivně odůvodněno (109).

| (214) | Francouzský režim GIE fiscaux je ovšem v řadě ohledů srovnatelný se španělským systémem zdanění leasingu. Vyžaduje prostřednictví daňově transparentního hospodářského zájmového sdružení nebo investorů mezi zhotovitelem dlouhodobého majetku a kupujícím, kterému hospodářské zájmové sdružení tato aktiva pronajme. Hospodářské zájmové sdružení použije zrychlené nebo předčasné odpisování aktiv a zisk vyplývající z prodeje majetku je osvobozen od daně z příjmu právnických osob. Hospodářské zájmové sdružení nebo jeho členové navracejí podstatnou část výhod vyplývajících z daňových opatření osobě, která aktiva kupuje (například rejdařské společnosti) prostřednictvím snížení nájemného nebo snížení ceny kupní opce. Pro francouzský režim je však charakteristické výslovné osvobození kapitálových zisků od daně, kdežto ve španělském systému zdanění leasingu je toto osvobození důsledkem společného uplatnění systému zdanění podle tonáže a čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO na hospodářské zájmové sdružení. |
| --- | --- |

(214)

Francouzský režim GIE fiscaux je ovšem v řadě ohledů srovnatelný se španělským systémem zdanění leasingu. Vyžaduje prostřednictví daňově transparentního hospodářského zájmového sdružení nebo investorů mezi zhotovitelem dlouhodobého majetku a kupujícím, kterému hospodářské zájmové sdružení tato aktiva pronajme. Hospodářské zájmové sdružení použije zrychlené nebo předčasné odpisování aktiv a zisk vyplývající z prodeje majetku je osvobozen od daně z příjmu právnických osob. Hospodářské zájmové sdružení nebo jeho členové navracejí podstatnou část výhod vyplývajících z daňových opatření osobě, která aktiva kupuje (například rejdařské společnosti) prostřednictvím snížení nájemného nebo snížení ceny kupní opce. Pro francouzský režim je však charakteristické výslovné osvobození kapitálových zisků od daně, kdežto ve španělském systému zdanění leasingu je toto osvobození důsledkem společného uplatnění systému zdanění podle tonáže a čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO na hospodářské zájmové sdružení.

| (215) | Komise rovněž konstatuje, že normativní rámec a procesní historie francouzského a španělského případu jsou odlišné a že Komise ve svém konečném rozhodnutí z roku 2009 o GIE fiscaux upustila od toho, aby nařídila navrácení za část posuzovaného období, z důvodů souvisejících s konkrétní procesní historií uvedeného případu. Francie zejména formálně neoznámila tento režim Komisi, ale informovala ji před prováděním tohoto režimu. Komise také poznamenává, že když zahájila formální vyšetřování v souvislosti s GIE fiscaux, nikdy předtím nerozhodovala v podobném případu. Naopak, když zahájila formální vyšetřování v souvislosti se španělským systémem zdanění leasingu, již dříve rozhodla o tom, že obdobný režim – a sice francouzský GIE fiscaux – byl režimem státní podpory. Jelikož normativní a faktický rámec GIE fiscaux je odlišný od normativního a faktického rámce španělského systému zdanění leasingu, má Komise za to, že by mohlo být odůvodněné odlišné zacházení. Jak však Komise vysvětlí v oddíle 245) dole, důvody související se zásadou právní jistoty vedly Komisi k tomu, aby v tomto případě upustila od nařízení navrácení za dobu předcházející datu uveřejnění rozhodnutí o francouzském GIE Fiscaux. |
| --- | --- |

(215)

Komise rovněž konstatuje, že normativní rámec a procesní historie francouzského a španělského případu jsou odlišné a že Komise ve svém konečném rozhodnutí z roku 2009 o GIE fiscaux upustila od toho, aby nařídila navrácení za část posuzovaného období, z důvodů souvisejících s konkrétní procesní historií uvedeného případu. Francie zejména formálně neoznámila tento režim Komisi, ale informovala ji před prováděním tohoto režimu. Komise také poznamenává, že když zahájila formální vyšetřování v souvislosti s GIE fiscaux, nikdy předtím nerozhodovala v podobném případu. Naopak, když zahájila formální vyšetřování v souvislosti se španělským systémem zdanění leasingu, již dříve rozhodla o tom, že obdobný režim – a sice francouzský GIE fiscaux – byl režimem státní podpory. Jelikož normativní a faktický rámec GIE fiscaux je odlišný od normativního a faktického rámce španělského systému zdanění leasingu, má Komise za to, že by mohlo být odůvodněné odlišné zacházení. Jak však Komise vysvětlí v oddíle 245) dole, důvody související se zásadou právní jistoty vedly Komisi k tomu, aby v tomto případě upustila od nařízení navrácení za dobu předcházející datu uveřejnění rozhodnutí o francouzském GIE Fiscaux.

| (216) | Komise má dále za to, že v případech uvedených v 92. bodě odůvodnění bylo uplatnění zásady oprávněného očekávání na podobná opatření odůvodněné s ohledem na specifické okolnosti každého případu. V případu španělského goodwillu odpověď na otázku jednoho poslance parlamentu jasně označila tento režim za obecné opatření. V případu koordinačních středisek a činností v rámci skupin nadnárodních společností (110), Komise shledala, že existovala oprávněná očekávání nejen na základě předchozího schválení belgických koordinačních center jako obecného opatření v letech 1984 a 1987, ale také na základě odpovědi Komise na parlamentní otázku (111). V ní se uvádělo, že celá řada daňových opatření – „daňové právní úpravy o zdanění řídicích částí nadnárodních společností usazených v Evropě za účelem vyloučení jejich dvojího zdanění“ – „nespadají do působnosti pravidel o státních podporách“. Všechny uvedené režimy navíc byly prováděny poté, co byla dána tato odpověď na parlamentní otázku. V případu společností oprávněných ke zvláštnímu zdanění v Gibraltaru byla existence oprávněného očekávání založena na skutečnosti, že toto opatření bylo vytvořeno podle jiného opatření ve stejném členském státě – režimu společností osvobozených od daně –, jež představovalo existující podporu. Podobně i opatření na Orknejích a Shetlandách byla vytvořena jedno podle druhého. |
| --- | --- |

(216)

Komise má dále za to, že v případech uvedených v 92. bodě odůvodnění bylo uplatnění zásady oprávněného očekávání na podobná opatření odůvodněné s ohledem na specifické okolnosti každého případu. V případu španělského goodwillu odpověď na otázku jednoho poslance parlamentu jasně označila tento režim za obecné opatření. V případu koordinačních středisek a činností v rámci skupin nadnárodních společností (110), Komise shledala, že existovala oprávněná očekávání nejen na základě předchozího schválení belgických koordinačních center jako obecného opatření v letech 1984 a 1987, ale také na základě odpovědi Komise na parlamentní otázku (111). V ní se uvádělo, že celá řada daňových opatření – „daňové právní úpravy o zdanění řídicích částí nadnárodních společností usazených v Evropě za účelem vyloučení jejich dvojího zdanění“ – „nespadají do působnosti pravidel o státních podporách“. Všechny uvedené režimy navíc byly prováděny poté, co byla dána tato odpověď na parlamentní otázku. V případu společností oprávněných ke zvláštnímu zdanění v Gibraltaru byla existence oprávněného očekávání založena na skutečnosti, že toto opatření bylo vytvořeno podle jiného opatření ve stejném členském státě – režimu společností osvobozených od daně –, jež představovalo existující podporu. Podobně i opatření na Orknejích a Shetlandách byla vytvořena jedno podle druhého.

| (217) | Pokud jde o španělský systém zdanění leasingu, Komise je proto toho názoru, že obecná zásada rovného zacházení je splněna, jestliže s ohledem na konkrétní okolnosti tohoto režimu budou dodrženy zásady ochrany oprávněných očekávání a právní jistoty (viz oddíly 216) a 245) dole). |
| --- | --- |

(217)

Pokud jde o španělský systém zdanění leasingu, Komise je proto toho názoru, že obecná zásada rovného zacházení je splněna, jestliže s ohledem na konkrétní okolnosti tohoto režimu budou dodrženy zásady ochrany oprávněných očekávání a právní jistoty (viz oddíly 216) a 245) dole).

5.6.2   Oprávněná očekávání

| (218) | Oprávněná očekávání vyplynula z kroků Komise, jež poskytly natolik konkrétní, nepodmíněná a souladná ujištění (112), aby vyvolaly naděje – které jsou odůvodněné (113) – u orgánů nebo příjemců podle režimu, který byl zákonný (114). Podle judikatury nemůže být v zásadě uznáno žádné oprávněné očekávání, aniž došlo k řádnému oznámení (115)
   (116), nejsou-li zjištěny mimořádné okolnosti (117). |
| --- | --- |

(218)

Oprávněná očekávání vyplynula z kroků Komise, jež poskytly natolik konkrétní, nepodmíněná a souladná ujištění (112), aby vyvolaly naděje – které jsou odůvodněné (113) – u orgánů nebo příjemců podle režimu, který byl zákonný (114). Podle judikatury nemůže být v zásadě uznáno žádné oprávněné očekávání, aniž došlo k řádnému oznámení (115)
   (116), nejsou-li zjištěny mimořádné okolnosti (117).

5.6.2.1   Rozhodnutí Komise z roku 2001 v případu Brittany Ferries (BAI)

| (219) | Komise poznamenává, že Španělsko neoznámilo Komisi španělský systém zdanění leasingu a že prohlášení učiněné v jejím rozhodnutí z roku 2001 se týkalo odlišného režimu – předcházejícího režimu, který byl posuzován v rozhodnutí o GIE fiscaux – a výslovně odkazovalo na právní systém jiného členského státu. V důsledku toho má Komise za to, že toto prohlášení nepředstavuje mimořádné okolnosti a nepostačuje pro odůvodnění uznání oprávněného očekávání ve prospěch Španělska a třetích stran-hospodářských subjektů zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. Tento závěr je v souladu s přístupem, který Komise zaujala ve svém rozhodnutí týkajícím se GIE fiscaux, kdy nezjistila žádný prvek, který by prokazoval existenci oprávněného očekávání (118). |
| --- | --- |

(219)

Komise poznamenává, že Španělsko neoznámilo Komisi španělský systém zdanění leasingu a že prohlášení učiněné v jejím rozhodnutí z roku 2001 se týkalo odlišného režimu – předcházejícího režimu, který byl posuzován v rozhodnutí o GIE fiscaux – a výslovně odkazovalo na právní systém jiného členského státu. V důsledku toho má Komise za to, že toto prohlášení nepředstavuje mimořádné okolnosti a nepostačuje pro odůvodnění uznání oprávněného očekávání ve prospěch Španělska a třetích stran-hospodářských subjektů zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. Tento závěr je v souladu s přístupem, který Komise zaujala ve svém rozhodnutí týkajícím se GIE fiscaux, kdy nezjistila žádný prvek, který by prokazoval existenci oprávněného očekávání (118).

5.6.2.2   Uveřejnění návrhu opatření v úředním věstníku španělského parlamentu

| (220) | Uveřejnění návrhů opatření v úředním věstníku parlamentu členského státu nesplňuje požadavek formálního oznámení a vyčkávání do rozhodnutí, který stanoví ustanovení Smlouvy. Komise poznamenává, že opatření předčasného odpisování bylo prováděno po dobu 21 měsíců od uveřejnění nařízení (ES) č. 659/1999 bez předchozího oznámení a současně s režimem zdanění podle tonáže, který byl řádně oznámen Komisi – a Komisí schválen – v souladu s ustanoveními Smlouvy a výše uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(220)

Uveřejnění návrhů opatření v úředním věstníku parlamentu členského státu nesplňuje požadavek formálního oznámení a vyčkávání do rozhodnutí, který stanoví ustanovení Smlouvy. Komise poznamenává, že opatření předčasného odpisování bylo prováděno po dobu 21 měsíců od uveřejnění nařízení (ES) č. 659/1999 bez předchozího oznámení a současně s režimem zdanění podle tonáže, který byl řádně oznámen Komisi – a Komisí schválen – v souladu s ustanoveními Smlouvy a výše uvedeného nařízení.

5.6.2.3   Vyžádání informací o systému zdanění leasingu z roku 2001

| (221) | Komise má za to, že tento dopis není způsobilý, aby vytvořil oprávněné naděje týkající se španělského systému zdanění leasingu nebo jednotlivých opatření zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. |
| --- | --- |

(221)

Komise má za to, že tento dopis není způsobilý, aby vytvořil oprávněné naděje týkající se španělského systému zdanění leasingu nebo jednotlivých opatření zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu.

| (222) | V souladu s čl. 10 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 659/1999 Komise analyzovala informace o údajné protiprávní pomoci, jimiž disponovala, a dne 21. prosince 2001 si vyžádala informace od členského státu. Komise především konstatuje, že žádost o informace není veřejným dokumentem. Zadruhé, v rozporu s tím, co tvrdí asociace PYMAR, tato žádost ukazuje, že Komise neměla informace nezbytné pro zjištění a posouzení údajné protiprávní podpory. A tedy, i kdyby to bývala zveřejnila, nemohla vyvolat žádné oprávněné očekávání, že tento režim nepředstavuje podporu. Zatřetí, a to je nejdůležitější, španělské orgány svými dopisy ze dne 28. ledna 2002 a ze dne 28. května 2002 kategoricky popřely možnost existence jakéhokoli daňového opatření, které by podporovalo nabývání plavidel u smluv uzavřených po 31. prosinci 2000. |
| --- | --- |

(222)

V souladu s čl. 10 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 659/1999 Komise analyzovala informace o údajné protiprávní pomoci, jimiž disponovala, a dne 21. prosince 2001 si vyžádala informace od členského státu. Komise především konstatuje, že žádost o informace není veřejným dokumentem. Zadruhé, v rozporu s tím, co tvrdí asociace PYMAR, tato žádost ukazuje, že Komise neměla informace nezbytné pro zjištění a posouzení údajné protiprávní podpory. A tedy, i kdyby to bývala zveřejnila, nemohla vyvolat žádné oprávněné očekávání, že tento režim nepředstavuje podporu. Zatřetí, a to je nejdůležitější, španělské orgány svými dopisy ze dne 28. ledna 2002 a ze dne 28. května 2002 kategoricky popřely možnost existence jakéhokoli daňového opatření, které by podporovalo nabývání plavidel u smluv uzavřených po 31. prosinci 2000.

5.6.2.4   Rozhodnutí z roku 2004 týkající se nizozemského oznámení
   (119)

| (223) | Komise je toho názoru, že rozhodnutí z roku 2004 nemohlo vytvořit oprávněné naděje, pokud jde o španělský systém zdanění leasingu nebo jednotlivá opatření zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, a to z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(223)

Komise je toho názoru, že rozhodnutí z roku 2004 nemohlo vytvořit oprávněné naděje, pokud jde o španělský systém zdanění leasingu nebo jednotlivá opatření zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, a to z těchto důvodů:

| (224) | Zaprvé, předmětem vyšetřování prováděného Komisí v tomto případě nebylo španělské opatření, ale režim oznámený nizozemskou vládou, jehož záměrem bylo nahradit ztráty nizozemským loděnicím nebo umožnit jim soutěžit s nabídkami, které v roce 2000 (120) učinily španělské loděnice, které údajně těžily ze státní podpory poskytnuté Španělskem v souvislosti se šesti konkrétními smlouvami o zhotovení lodi. Účelem rozhodnutí Komise z roku 2004 tedy bylo poskytnout posouzení podpory oznámené Nizozemskem, a nikoli jakékoli podpory údajně poskytnuté Španělskem. |
| --- | --- |

(224)

Zaprvé, předmětem vyšetřování prováděného Komisí v tomto případě nebylo španělské opatření, ale režim oznámený nizozemskou vládou, jehož záměrem bylo nahradit ztráty nizozemským loděnicím nebo umožnit jim soutěžit s nabídkami, které v roce 2000 (120) učinily španělské loděnice, které údajně těžily ze státní podpory poskytnuté Španělskem v souvislosti se šesti konkrétními smlouvami o zhotovení lodi. Účelem rozhodnutí Komise z roku 2004 tedy bylo poskytnout posouzení podpory oznámené Nizozemskem, a nikoli jakékoli podpory údajně poskytnuté Španělskem.

| (225) | Zadruhé, španělské opatření, jemuž Nizozemsko hodlalo čelit, nebyl ani španělský systém zdanění leasingu, ani žádná z jeho složek. Jak bylo uvedeno v rozhodnutí z roku 2003 o zahájení formálního řízení k tomuto případu, nizozemské orgány se jasně odvolávaly na podporu ve formě subvencí na úroky z úvěrů, jež byly údajně poskytnuty vlastníkům lodí podle španělského královského nařízení č. 442/94 (121). Komise dále konstatuje, že předčasné odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu a španělský režim zdanění podle tonáže vstoupily v platnost až dne 1. ledna 2002. Návrh těchto opatření byl uveřejněn v úředním věstníku španělského parlamentu dne 10. října 2001. Nemohla být proto použita na financování smluv o stavbě lodí v roce 2001. |
| --- | --- |

(225)

Zadruhé, španělské opatření, jemuž Nizozemsko hodlalo čelit, nebyl ani španělský systém zdanění leasingu, ani žádná z jeho složek. Jak bylo uvedeno v rozhodnutí z roku 2003 o zahájení formálního řízení k tomuto případu, nizozemské orgány se jasně odvolávaly na podporu ve formě subvencí na úroky z úvěrů, jež byly údajně poskytnuty vlastníkům lodí podle španělského královského nařízení č. 442/94 (121). Komise dále konstatuje, že předčasné odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu a španělský režim zdanění podle tonáže vstoupily v platnost až dne 1. ledna 2002. Návrh těchto opatření byl uveřejněn v úředním věstníku španělského parlamentu dne 10. října 2001. Nemohla být proto použita na financování smluv o stavbě lodí v roce 2001.

| (226) | Zatřetí, i kdyby si hospodářské subjekty představovaly, že španělské opatření, s nímž mají být v souladu, je španělský systém zdanění leasingu – což není pravda –, prohlášení učiněná v rozhodnutí z roku 2004 nemohla vyvolat oprávněná očekávání. Komise totiž uvedla, že nemá „dostatečné důkazy, že by Španělsko poskytovalo údajnou podporu“, protože Španělsko sdělilo, že podpora poskytovaná podle královského nařízení č. 442/94 nebude po 31. prosinci 2000 již dostupná. Po uvedeném datu podpora již nebude podle nařízení o stavbě lodí povolována (122). Předmětem vyšetřování Komise však byla nizozemská vyrovnávací podpora, a nikoli údajná španělská podpora, a hlavní pochybnosti, které Komise v rozhodnutí o zahájení příslušného řízení vznesla, se týkaly toho, zda je podle rámce pro státní podporu pro stavbu lodí (123) možné, aby vyrovnávací podporu – když už byla prokázána – poskytoval jiný členský stát, a nikoli stát nacházející se mimo EU. |
| --- | --- |

(226)

Zatřetí, i kdyby si hospodářské subjekty představovaly, že španělské opatření, s nímž mají být v souladu, je španělský systém zdanění leasingu – což není pravda –, prohlášení učiněná v rozhodnutí z roku 2004 nemohla vyvolat oprávněná očekávání. Komise totiž uvedla, že nemá „dostatečné důkazy, že by Španělsko poskytovalo údajnou podporu“, protože Španělsko sdělilo, že podpora poskytovaná podle královského nařízení č. 442/94 nebude po 31. prosinci 2000 již dostupná. Po uvedeném datu podpora již nebude podle nařízení o stavbě lodí povolována (122). Předmětem vyšetřování Komise však byla nizozemská vyrovnávací podpora, a nikoli údajná španělská podpora, a hlavní pochybnosti, které Komise v rozhodnutí o zahájení příslušného řízení vznesla, se týkaly toho, zda je podle rámce pro státní podporu pro stavbu lodí (123) možné, aby vyrovnávací podporu – když už byla prokázána – poskytoval jiný členský stát, a nikoli stát nacházející se mimo EU.

| (227) | To, že neexistují důkazy o údajné podpoře, bylo v pochybnostech vyjádřených Komisí až druhořadým argumentem. Poté, co Komise na základě informací poskytnutých Nizozemskem požádala Španělsko o vysvětlení, obdržela od Španělska popření, že by podpora byla poskytnuta (124) (podle španělského královského nařízení č. 442/94) a dospěla k závěru, že Nizozemsko nepředložilo dostatečné důkazy o španělské podpoře, která má být vyrovnána. Nedostatek důkazů o státní podpoře není totéž jako důkaz o neexistenci státní podpory v (kterémkoli) španělském opatření. Naopak, v rozhodnutí o zahájení řízení Komise již vysvětlila, že „nebyla schopna zjistit, že by Španělsko protizákonně poskytovalo údajnou podporu, avšak Komise bude trh stavby lodí v EU a možná porušení ustanovení o státní podpoře i nadále sledovat (125)“. I kdyby skuteční nebo potenciální příjemci měli v dobré víře za to, že španělskou podporou, kterou hodlá Nizozemsko vyrovnat, je španělský systém zdanění leasingu, měla by skutečnost, že Španělsko jeho existenci popřelo, být pro ně spíše varováním nežli ujištěním o jeho slučitelnosti. |
| --- | --- |

(227)

To, že neexistují důkazy o údajné podpoře, bylo v pochybnostech vyjádřených Komisí až druhořadým argumentem. Poté, co Komise na základě informací poskytnutých Nizozemskem požádala Španělsko o vysvětlení, obdržela od Španělska popření, že by podpora byla poskytnuta (124) (podle španělského královského nařízení č. 442/94) a dospěla k závěru, že Nizozemsko nepředložilo dostatečné důkazy o španělské podpoře, která má být vyrovnána. Nedostatek důkazů o státní podpoře není totéž jako důkaz o neexistenci státní podpory v (kterémkoli) španělském opatření. Naopak, v rozhodnutí o zahájení řízení Komise již vysvětlila, že „nebyla schopna zjistit, že by Španělsko protizákonně poskytovalo údajnou podporu, avšak Komise bude trh stavby lodí v EU a možná porušení ustanovení o státní podpoře i nadále sledovat (125)“. I kdyby skuteční nebo potenciální příjemci měli v dobré víře za to, že španělskou podporou, kterou hodlá Nizozemsko vyrovnat, je španělský systém zdanění leasingu, měla by skutečnost, že Španělsko jeho existenci popřelo, být pro ně spíše varováním nežli ujištěním o jeho slučitelnosti.

5.6.2.5   Rozhodnutí z roku 2006 ve věci francouzského GIE Fiscaux

| (228) | Komise je toho názoru, že ani její rozhodnutí zahájit formální řízení v případě francouzského GIE fiscaux přijaté v roce 2004, ani konečné rozhodnutí z roku 2006, jež dospělo k závěru, že tento režim je zčásti neslučitelnou podporou, nemohly vyvolat žádné oprávněné očekávání, jak tvrdí asociace PYMAR. |
| --- | --- |

(228)

Komise je toho názoru, že ani její rozhodnutí zahájit formální řízení v případě francouzského GIE fiscaux přijaté v roce 2004, ani konečné rozhodnutí z roku 2006, jež dospělo k závěru, že tento režim je zčásti neslučitelnou podporou, nemohly vyvolat žádné oprávněné očekávání, jak tvrdí asociace PYMAR.

| (229) | Opatření podpory ovšem musí být oznámena Komisi. Jestliže oznámena nebyla, pouze mimořádné okolnosti mohou vést k tomu, že členský stát a hospodářské subjekty mohly oprávněně očekávat, že určité opatření nepředstavuje podporu. Jestliže však postup oznámení a schválení nebyl dodržen, nelze oprávněně očekávat, že opatření, které se rovná státní podpoře, je slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(229)

Opatření podpory ovšem musí být oznámena Komisi. Jestliže oznámena nebyla, pouze mimořádné okolnosti mohou vést k tomu, že členský stát a hospodářské subjekty mohly oprávněně očekávat, že určité opatření nepředstavuje podporu. Jestliže však postup oznámení a schválení nebyl dodržen, nelze oprávněně očekávat, že opatření, které se rovná státní podpoře, je slučitelné s vnitřním trhem.

| (230) | Naproti tomu v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 o francouzském GIE fiscaux Komise jasně vyjádřila svůj postoj, že francouzský režim zdanění leasingu poskytuje státní podporu. Skutečnost, že španělský systém zdanění leasingu je podobný francouzskému, by měla Španělsko a příjemce upozornit na pravděpodobnost, že španělský systém zdanění leasingu může představovat státní podporu. Jakékoli oprávněné očekávání, jež existovalo předtím, než bylo v Úředním věstníku Evropské unie dne 30. dubna 2007 vyhlášeno rozhodnutí týkající se francouzského režimu, by od uvedeného data přestalo být oprávněným. |
| --- | --- |

(230)

Naproti tomu v rozhodnutí ze dne 20. prosince 2006 o francouzském GIE fiscaux Komise jasně vyjádřila svůj postoj, že francouzský režim zdanění leasingu poskytuje státní podporu. Skutečnost, že španělský systém zdanění leasingu je podobný francouzskému, by měla Španělsko a příjemce upozornit na pravděpodobnost, že španělský systém zdanění leasingu může představovat státní podporu. Jakékoli oprávněné očekávání, jež existovalo předtím, než bylo v Úředním věstníku Evropské unie dne 30. dubna 2007 vyhlášeno rozhodnutí týkající se francouzského režimu, by od uvedeného data přestalo být oprávněným.

| (231) | Podobně i pouhá skutečnost, že neslučitelná podpora nebyla ve francouzském případu navrácena, nepostačuje k vyvolání oprávněného očekávání, že neslučitelná podpora, která možná bude shledána ve španělském případu, nebude navrácena. A vskutku, kdyby existovaly důvody, které by bránily Komisi ve vznesení požadavku, aby členský stát podporu vrátil, musely by tyto důvody být shledány ve specifických okolnostech daného případu. |
| --- | --- |

(231)

Podobně i pouhá skutečnost, že neslučitelná podpora nebyla ve francouzském případu navrácena, nepostačuje k vyvolání oprávněného očekávání, že neslučitelná podpora, která možná bude shledána ve španělském případu, nebude navrácena. A vskutku, kdyby existovaly důvody, které by bránily Komisi ve vznesení požadavku, aby členský stát podporu vrátil, musely by tyto důvody být shledány ve specifických okolnostech daného případu.

5.6.2.6   Dopis komisařky Kroesové z roku 2009

| (232) | Komise je toho názoru, že dopis komisařky Kroesové nemohl vytvořit oprávněné naděje, pokud jde o španělský systém zdanění leasingu nebo jednotlivá opatření zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, a to z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(232)

Komise je toho názoru, že dopis komisařky Kroesové nemohl vytvořit oprávněné naděje, pokud jde o španělský systém zdanění leasingu nebo jednotlivá opatření zapojená do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, a to z těchto důvodů:

| (233) | Tento dopis především není formálním aktem představujícím postoj Komise – tj. kolegia komisařů –, jako by tomu bylo v případě formálního rozhodnutí Komise nebo odpovědi na parlamentní otázku. Ve svém jednostránkovém dopise komisařka Kroesová v rámci dvoustranné výměny odpověděla na jednostránkový dopis paní Brustadové, norské ministryně obchodu a průmyslu. Obsah tohoto dopisu Komise nezveřejnila. |
| --- | --- |

(233)

Tento dopis především není formálním aktem představujícím postoj Komise – tj. kolegia komisařů –, jako by tomu bylo v případě formálního rozhodnutí Komise nebo odpovědi na parlamentní otázku. Ve svém jednostránkovém dopise komisařka Kroesová v rámci dvoustranné výměny odpověděla na jednostránkový dopis paní Brustadové, norské ministryně obchodu a průmyslu. Obsah tohoto dopisu Komise nezveřejnila.

| (234) | Komise konstatuje, že dopis norského vlastníka lodí – uvedený v 105. bodu odůvodnění – je adresován jediné španělské loděnici, s níž je tento vlastník lodí v obchodním vztahu, a že svědectví z roku 2012 pochází od státního úřadu Gerencia del Sector Naval. Komise též konstatuje, že ani španělské orgány – které věděly, že probíhá vyšetřování –, ani hospodářské subjekty zvažující účast v operacích španělského systému zdanění leasingu nepožádaly Komisi o vysvětlení postoje vyjádřeného v dopise komisařky Kroesové. |
| --- | --- |

(234)

Komise konstatuje, že dopis norského vlastníka lodí – uvedený v 105. bodu odůvodnění – je adresován jediné španělské loděnici, s níž je tento vlastník lodí v obchodním vztahu, a že svědectví z roku 2012 pochází od státního úřadu Gerencia del Sector Naval. Komise též konstatuje, že ani španělské orgány – které věděly, že probíhá vyšetřování –, ani hospodářské subjekty zvažující účast v operacích španělského systému zdanění leasingu nepožádaly Komisi o vysvětlení postoje vyjádřeného v dopise komisařky Kroesové.

| (235) | Za druhé, což je důležitější, i kdyby byl tento dopis v roce 2009 zveřejněn, neposkytoval konkrétní, nepodmíněná a souladná ujištění o tom, že španělský systém zdanění leasingu je zákonný. Odpověď komisařky Kroesové se totiž zaměřuje na údajné diskriminace mezi loděnicemi usazenými v jednotlivých evropských zemích. Závěr dopisu, že se „v této fázi“ nepředpokládají žádné další kroky, jasně souvisel čerstvě zveřejněným prohlášením, které vysvětlovalo, že španělský systém zdanění leasingu by mohl být použit pro nabytí lodí vyrobených v jiných evropských zemích, což se přímo týkalo obav, jež vyjádřila paní Brustadová. V každém případě dopis neobsahoval ani zmínku o přítomnosti státní podpory na úrovni zahraničních zájmových sdružení nebo jejich investorů, natož aby k ní zaujímal jakýkoli postoj. Pokud jde o rejdařské společnosti, loděnice a prostředníky, Komise je toho názoru, že nejsou příjemci podpory, takže otázka oprávněného očekávání nevzniká. |
| --- | --- |

(235)

Za druhé, což je důležitější, i kdyby byl tento dopis v roce 2009 zveřejněn, neposkytoval konkrétní, nepodmíněná a souladná ujištění o tom, že španělský systém zdanění leasingu je zákonný. Odpověď komisařky Kroesové se totiž zaměřuje na údajné diskriminace mezi loděnicemi usazenými v jednotlivých evropských zemích. Závěr dopisu, že se „v této fázi“ nepředpokládají žádné další kroky, jasně souvisel čerstvě zveřejněným prohlášením, které vysvětlovalo, že španělský systém zdanění leasingu by mohl být použit pro nabytí lodí vyrobených v jiných evropských zemích, což se přímo týkalo obav, jež vyjádřila paní Brustadová. V každém případě dopis neobsahoval ani zmínku o přítomnosti státní podpory na úrovni zahraničních zájmových sdružení nebo jejich investorů, natož aby k ní zaujímal jakýkoli postoj. Pokud jde o rejdařské společnosti, loděnice a prostředníky, Komise je toho názoru, že nejsou příjemci podpory, takže otázka oprávněného očekávání nevzniká.

| (236) | Komise proto zastává názor, že dopis v žádném případě neposkytl konkrétní, nepodmíněná a souladná ujištění, jež by mohla vyvolat oprávněná očekávání, že tento režim neobsahuje státní podporu ve prospěch hospodářských zájmových sdružení nebo jejich investorů. |
| --- | --- |

(236)

Komise proto zastává názor, že dopis v žádném případě neposkytl konkrétní, nepodmíněná a souladná ujištění, jež by mohla vyvolat oprávněná očekávání, že tento režim neobsahuje státní podporu ve prospěch hospodářských zájmových sdružení nebo jejich investorů.

| (237) | Jelikož Komise nezjistila existenci oprávněného očekávání vzniklého na základě tohoto dopisu, otázka, zda by takové oprávněné očekávání zahrnovalo období před dopisem, není podstatná. |
| --- | --- |

(237)

Jelikož Komise nezjistila existenci oprávněného očekávání vzniklého na základě tohoto dopisu, otázka, zda by takové oprávněné očekávání zahrnovalo období před dopisem, není podstatná.

5.6.2.7   Obezřetný hospodářský subjekt nemohl předpokládat možnost existence státní podpory ve společném použití několika opatření

| (238) | Jelikož jednotlivá opatření (s výjimkou zrychleného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu) představují státní podporu, to, že hospodářské subjekty nemohly předpokládat, že jejich kombinace by rovněž mohla být považována za státní podporu, není podstatné a nezakládá důvod k existenci oprávněného očekávání nebo porušení některé jiné základní zásady právních předpisů EU. |
| --- | --- |

(238)

Jelikož jednotlivá opatření (s výjimkou zrychleného odpisování aktiv, která jsou předmětem leasingu) představují státní podporu, to, že hospodářské subjekty nemohly předpokládat, že jejich kombinace by rovněž mohla být považována za státní podporu, není podstatné a nezakládá důvod k existenci oprávněného očekávání nebo porušení některé jiné základní zásady právních předpisů EU.

| (239) | Na druhé straně některé třetí strany z řad hospodářských subjektů zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu tvrdily, že oprávněné očekávání u nich vyvolalo rozhodnutí v případu francouzského GIE Fiscaux z roku 2006, protože toto opatření je velmi podobné španělskému systému zdanění leasingu. Skutečnost, že všechny prvky francouzského opatření byly obsaženy v jednom právním ustanovení, nutně znamená, že je zapotřebí globální posouzení. V této souvislosti to, že jednotlivé prvky španělského systému zdanění leasingu byly obsaženy v různých opatřeních – fakticky provázaných a používaných společně – tak, aby vyvolaly podobné účinky, by nemělo zaručovat odlišný přístup a nevylučuje globální posouzení. |
| --- | --- |

(239)

Na druhé straně některé třetí strany z řad hospodářských subjektů zapojených do operací v rámci španělského systému zdanění leasingu tvrdily, že oprávněné očekávání u nich vyvolalo rozhodnutí v případu francouzského GIE Fiscaux z roku 2006, protože toto opatření je velmi podobné španělskému systému zdanění leasingu. Skutečnost, že všechny prvky francouzského opatření byly obsaženy v jednom právním ustanovení, nutně znamená, že je zapotřebí globální posouzení. V této souvislosti to, že jednotlivé prvky španělského systému zdanění leasingu byly obsaženy v různých opatřeních – fakticky provázaných a používaných společně – tak, aby vyvolaly podobné účinky, by nemělo zaručovat odlišný přístup a nevylučuje globální posouzení.

| (240) | Komise je každopádně toho názoru, že předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu, a osvobození kapitálových zisků – realizovaných v rámci zdanění podle tonáže – od daně představuje v obou těchto případech státní podporu. Za situace, kdy žádné z těchto ustanovení nebylo oznámeno, mohly hospodářské subjekty chovat pouze oprávněné očekávání, že byla zákonná za mimořádných okolností, které nebyly prokázány. |
| --- | --- |

(240)

Komise je každopádně toho názoru, že předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu, a osvobození kapitálových zisků – realizovaných v rámci zdanění podle tonáže – od daně představuje v obou těchto případech státní podporu. Za situace, kdy žádné z těchto ustanovení nebylo oznámeno, mohly hospodářské subjekty chovat pouze oprávněné očekávání, že byla zákonná za mimořádných okolností, které nebyly prokázány.

5.6.2.8   Výroky o metodách odpisování obsažené ve sdělení Komise o přímém zdanění podnikatelské činnosti
   (126)

| (241) | Komise konstatuje, že znění tohoto sdělení neposkytlo žádné důvody pro to, aby hospodářské subjekty chovaly oprávněné očekávání, že španělský systém zdanění leasingu je zákonný. Zaprvé ustanovení, na něž se odvolávají, odkazují pouze na metody odpisování, takže oprávněné očekávání, existovalo-li, se mohlo týkat pouze předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu. |
| --- | --- |

(241)

Komise konstatuje, že znění tohoto sdělení neposkytlo žádné důvody pro to, aby hospodářské subjekty chovaly oprávněné očekávání, že španělský systém zdanění leasingu je zákonný. Zaprvé ustanovení, na něž se odvolávají, odkazují pouze na metody odpisování, takže oprávněné očekávání, existovalo-li, se mohlo týkat pouze předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu.

| (242) | Zadruhé toto sdělení nelze vykládat tak, že jakákoli opatření související s odpisováním nespadají do působnosti pravidel o státních podporách. 16. bod odůvodnění totiž stanoví, že pravidla o odpisování a pravidla o uplatnění ztráty jako odčitatelné položky nepředstavují podporu za předpokladu, že se vztahují na všechny podniky a veškerou výrobu. Španělský systém zdanění leasingu není použitelný na všechny podniky a veškerou výrobu. |
| --- | --- |

(242)

Zadruhé toto sdělení nelze vykládat tak, že jakákoli opatření související s odpisováním nespadají do působnosti pravidel o státních podporách. 16. bod odůvodnění totiž stanoví, že pravidla o odpisování a pravidla o uplatnění ztráty jako odčitatelné položky nepředstavují podporu za předpokladu, že se vztahují na všechny podniky a veškerou výrobu. Španělský systém zdanění leasingu není použitelný na všechny podniky a veškerou výrobu.

| (243) | 22. bod odůvodnění v tomtéž sdělení kromě toho objasňuje, že míra diskrece uplatňovaná daňovou správou a volný prostor, který má, podporují domněnku, že se jedná o státní podporu. Jak bylo vysvětleno v oddíle 24) nahoře, je použití předčasného odpisování vázáno na podmínky – jejichž znění vyžaduje výklad – a na předchozí schválení daňovou správou. Před udělením schválení může správa vyžadovat další dokumenty od žadatele nebo informace od jiných správ. Skutečnost, že tyto další dokumenty se vyskytovaly ve všech složkách žadatelů dostupných Komisi, nasvědčuje tomu, že byly – výslovně nebo implicitně – správou požadovány nebo že žadatelé věděli, že jsou nezbytné pro získání schválení. V důsledku toho měla správa rozsáhlé možnosti volného uvážení při uplatňování tohoto opatření. |
| --- | --- |

(243)

22. bod odůvodnění v tomtéž sdělení kromě toho objasňuje, že míra diskrece uplatňovaná daňovou správou a volný prostor, který má, podporují domněnku, že se jedná o státní podporu. Jak bylo vysvětleno v oddíle 24) nahoře, je použití předčasného odpisování vázáno na podmínky – jejichž znění vyžaduje výklad – a na předchozí schválení daňovou správou. Před udělením schválení může správa vyžadovat další dokumenty od žadatele nebo informace od jiných správ. Skutečnost, že tyto další dokumenty se vyskytovaly ve všech složkách žadatelů dostupných Komisi, nasvědčuje tomu, že byly – výslovně nebo implicitně – správou požadovány nebo že žadatelé věděli, že jsou nezbytné pro získání schválení. V důsledku toho měla správa rozsáhlé možnosti volného uvážení při uplatňování tohoto opatření.

| (244) | S ohledem na charakteristické prvky tohoto režimu znění sdělení proto nemohlo vyvolat nejistotu, a tím spíše oprávněné očekávání, pokud jde o povahu předčasného odpisování jakožto podpory. |
| --- | --- |

(244)

S ohledem na charakteristické prvky tohoto režimu znění sdělení proto nemohlo vyvolat nejistotu, a tím spíše oprávněné očekávání, pokud jde o povahu předčasného odpisování jakožto podpory.

5.6.2.9   Způsobilost výnosů z pronájmu plavidel bez posádky pro použití režimu zdanění podle tonáže

| (245) | Schválení udělené rozhodnutím Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002 odkazuje na „společnosti zaregistrované podle španělského práva, jejichž činnost zahrnuje provozování vlastních a najatých lodí“. Komise však má za to, že tato věta nemůže vyvolat oprávněné očekávání, že by subjekty, jejichž činnost spočívá výlučně v pronájmu jednoho plavidla na základě smlouvy o pronájmu lodi bez posádky, byly způsobilé pro použití režim zdanění podle tonáže. Jak bylo vysvětleno v 176). a 176) nahoře, rozhodnutí z roku 2002 jasně stanoví, že režim zdanění podle tonáže by se měl používat výlučně pro způsobilá plavidla a způsobilé aktivity mořské dopravy. |
| --- | --- |

(245)

Schválení udělené rozhodnutím Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002 odkazuje na „společnosti zaregistrované podle španělského práva, jejichž činnost zahrnuje provozování vlastních a najatých lodí“. Komise však má za to, že tato věta nemůže vyvolat oprávněné očekávání, že by subjekty, jejichž činnost spočívá výlučně v pronájmu jednoho plavidla na základě smlouvy o pronájmu lodi bez posádky, byly způsobilé pro použití režim zdanění podle tonáže. Jak bylo vysvětleno v 176). a 176) nahoře, rozhodnutí z roku 2002 jasně stanoví, že režim zdanění podle tonáže by se měl používat výlučně pro způsobilá plavidla a způsobilé aktivity mořské dopravy.

5.6.3   Právní jistota

| (246) | Právní jistota je základní požadavek evropského práva, který má zajistit předvídatelnost právních situací a souvislostí, jež upravuje. Podle judikatury požadavek právní jistoty brání Komisi, aby na neurčito odložila výkon své pravomoci, a nevede k činnosti příslušného orgánu (127). Pro porušení této zásady však byly až dosud nezbytné dvě kumulativní podmínky:






  — | existence souboru prvků, které vytvářejí stav nejistoty o správnosti opatření, |
| --- | --- | --- |

(246)

Právní jistota je základní požadavek evropského práva, který má zajistit předvídatelnost právních situací a souvislostí, jež upravuje. Podle judikatury požadavek právní jistoty brání Komisi, aby na neurčito odložila výkon své pravomoci, a nevede k činnosti příslušného orgánu (127). Pro porušení této zásady však byly až dosud nezbytné dvě kumulativní podmínky:

—

existence souboru prvků, které vytvářejí stav nejistoty o správnosti opatření,

| — | dlouhotrvající nečinnost Komise, ačkoli věděla o podpoře. |
| --- | --- |

—

dlouhotrvající nečinnost Komise, ačkoli věděla o podpoře.

| (247) | Rozhodnutí o francouzském GIE Fiscaux a rozsudek ve věci Salzgitter
   (128) jsou jediné dva případy, kdy Komise i Soud zastávaly názor, že porušení zásady právní jistoty může bránit navrácení podpory i tehdy, jestliže neexistuje žádné oprávněné očekávání. Soudní dvůr však rozsudek ve věci Salzgitter zrušil právě s ohledem na uplatnění zásady právní jistoty na tento případ (129). |
| --- | --- |

(247)

Rozhodnutí o francouzském GIE Fiscaux a rozsudek ve věci Salzgitter
   (128) jsou jediné dva případy, kdy Komise i Soud zastávaly názor, že porušení zásady právní jistoty může bránit navrácení podpory i tehdy, jestliže neexistuje žádné oprávněné očekávání. Soudní dvůr však rozsudek ve věci Salzgitter zrušil právě s ohledem na uplatnění zásady právní jistoty na tento případ (129).

5.6.3.1   Prvky, které vytvořily stav nejistoty o správnosti opatření

| (248) | Španělský systém zdanění leasingu a francouzský GIE fiscaux mají řadu společných klíčových charakteristických prvků a mají velmi podobné účinky (viz oddíl 5.6.1 Rovné zacházení). Oba se používají při financování dlouhodobých investičních aktiv. Jsou pro ně charakteristická daňově transparentní hospodářská zájmová sdružení, která tato aktiva odpisují a převádějí vlastnická práva k nim na konečného uživatele prostřednictvím určitého druhu leasingové smlouvy. V obou případech je použito předčasného nebo zrychlené odpisování a kapitálové zisky hospodářského zájmového sdružení jsou osvobozeny od daně. V obou případech je hospodářská výhoda vyplývající z předčasného nebo zrychleného odpisování a z osvobození kapitálových zisků od daně rozdělena mezi investory hospodářského zájmového sdružení a konečného uživatele majetku (prostřednictvím slevy z ceny), ačkoli existují významné rozdíly, pokud jde o státní zásah v tomto směru. |
| --- | --- |

(248)

Španělský systém zdanění leasingu a francouzský GIE fiscaux mají řadu společných klíčových charakteristických prvků a mají velmi podobné účinky (viz oddíl 5.6.1 Rovné zacházení). Oba se používají při financování dlouhodobých investičních aktiv. Jsou pro ně charakteristická daňově transparentní hospodářská zájmová sdružení, která tato aktiva odpisují a převádějí vlastnická práva k nim na konečného uživatele prostřednictvím určitého druhu leasingové smlouvy. V obou případech je použito předčasného nebo zrychlené odpisování a kapitálové zisky hospodářského zájmového sdružení jsou osvobozeny od daně. V obou případech je hospodářská výhoda vyplývající z předčasného nebo zrychleného odpisování a z osvobození kapitálových zisků od daně rozdělena mezi investory hospodářského zájmového sdružení a konečného uživatele majetku (prostřednictvím slevy z ceny), ačkoli existují významné rozdíly, pokud jde o státní zásah v tomto směru.

| (249) | Klíčová opatření, která tvoří část španělského systému zdanění leasingu, byla zavedena mezi roky 2002 (130) a 2003, tj. dříve než Komise rozhodla, že francouzský systém představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(249)

Klíčová opatření, která tvoří část španělského systému zdanění leasingu, byla zavedena mezi roky 2002 (130) a 2003, tj. dříve než Komise rozhodla, že francouzský systém představuje státní podporu.

| (250) | Vzhledem k podobnosti španělského systému zdanění leasingu a GIE Fiscaux je proto – jak tvrdí španělské orgány a některé třetí strany – možné, že události uplatněné ve prospěch ochrany právní jistoty v případě francouzského systému vytvořily stav nejistoty o správnosti španělského systému zdanění leasingu. |
| --- | --- |

(250)

Vzhledem k podobnosti španělského systému zdanění leasingu a GIE Fiscaux je proto – jak tvrdí španělské orgány a některé třetí strany – možné, že události uplatněné ve prospěch ochrany právní jistoty v případě francouzského systému vytvořily stav nejistoty o správnosti španělského systému zdanění leasingu.

| (251) | V tomto bodě Komise dochází k závěru, tento stav nejistoty mohl být skutečně vytvořen výrokem Komise uvedeným v jejím rozhodnutí z roku 2001 v případu Brittany Ferries
   (131), že určité daňové výhody jsou obecným opatřením. Jak bylo vysvětleno ve 192. bodě odůvodnění rozhodnutí v případu GIE fiscaux, tento výrok neupřesňoval, že se týká režimu, který byl předchůdcem GIE fiscaux, což mohlo příjemce podle tohoto režimu a podobného režimu, jako je španělský systém zdanění leasingu, uvést v omyl. |
| --- | --- |

(251)

V tomto bodě Komise dochází k závěru, tento stav nejistoty mohl být skutečně vytvořen výrokem Komise uvedeným v jejím rozhodnutí z roku 2001 v případu Brittany Ferries
   (131), že určité daňové výhody jsou obecným opatřením. Jak bylo vysvětleno ve 192. bodě odůvodnění rozhodnutí v případu GIE fiscaux, tento výrok neupřesňoval, že se týká režimu, který byl předchůdcem GIE fiscaux, což mohlo příjemce podle tohoto režimu a podobného režimu, jako je španělský systém zdanění leasingu, uvést v omyl.

| (252) | Pokud jde o ostatní prvky, na něž se odvolává Španělsko a třetí strany, Komise analyzovala, zda by prvky, na něž se odvolávají, aby podpořily existenci oprávněného očekávání (viz oddíl 212)) mohly vytvořit stav nejistoty. |
| --- | --- |

(252)

Pokud jde o ostatní prvky, na něž se odvolává Španělsko a třetí strany, Komise analyzovala, zda by prvky, na něž se odvolávají, aby podpořily existenci oprávněného očekávání (viz oddíl 212)) mohly vytvořit stav nejistoty.

| (253) | Zaprvé, členské státy jsou podle Smlouvy povinny oznamovat Komisi své plány na poskytnutí nové pomoci. Zveřejnění návrhu opatření v úředním věstníku španělského parlamentu nelze považovat za oznámení Komisi, a to, že Komise nereagovala, nemohlo přispět k vytvoření stavu nejistoty. |
| --- | --- |

(253)

Zaprvé, členské státy jsou podle Smlouvy povinny oznamovat Komisi své plány na poskytnutí nové pomoci. Zveřejnění návrhu opatření v úředním věstníku španělského parlamentu nelze považovat za oznámení Komisi, a to, že Komise nereagovala, nemohlo přispět k vytvoření stavu nejistoty.

| (254) | Zadruhé, žádost z roku 2001 o informace týkající se opatření zdanění leasingu ukazuje, že Komise reagovala na tvrzení o podpoře předložená stěžovatelem. Tato žádost byla adresována Španělsku a Španělsko ve svých odpovědích existenci takových opatření důrazně popřelo. Komise žádost nezveřejnila, ale jestliže se z jakéhosi důvodu stalo, že budoucí příjemci podle španělského systému zdanění leasingu se v době, kdy se zamýšleli tohoto režimu zúčastnit, o této žádosti o informace dověděli, mělo je to upozornit na skutečnost, že Komise obdržela stížnost, což předpokládalo, že opatření tohoto režimu by mohla představovat státní podporu. Vyžádání informací by také ukazovalo na to, že Komise neměla dostatek znalostí o tomto opatření, aby ho mohla posoudit, a nevedlo by k závěru, že Komise toto opatření schválila. Jelikož tato žádost byla navíc odeslána dříve, než opatření tvořící španělský systém zdanění leasingu vstoupila v platnost, mohlo Španělsko oznámit všechny prvky tohoto režimu, aby získalo právní jistotu. Alternativně by se příjemci měli dotázat Španělska – nebo Komise –, zda byl tento režim Španělskem oznámen nebo Komisí schválen. Ani Španělsko, ani hospodářské subjekty proto nemohou tvrdit, že tato žádost nebo – s ohledem na danou odpověď – to, že Komise nepodnikla žádné následné kroky, přispělo k vytvoření stavu nejistoty. |
| --- | --- |

(254)

Zadruhé, žádost z roku 2001 o informace týkající se opatření zdanění leasingu ukazuje, že Komise reagovala na tvrzení o podpoře předložená stěžovatelem. Tato žádost byla adresována Španělsku a Španělsko ve svých odpovědích existenci takových opatření důrazně popřelo. Komise žádost nezveřejnila, ale jestliže se z jakéhosi důvodu stalo, že budoucí příjemci podle španělského systému zdanění leasingu se v době, kdy se zamýšleli tohoto režimu zúčastnit, o této žádosti o informace dověděli, mělo je to upozornit na skutečnost, že Komise obdržela stížnost, což předpokládalo, že opatření tohoto režimu by mohla představovat státní podporu. Vyžádání informací by také ukazovalo na to, že Komise neměla dostatek znalostí o tomto opatření, aby ho mohla posoudit, a nevedlo by k závěru, že Komise toto opatření schválila. Jelikož tato žádost byla navíc odeslána dříve, než opatření tvořící španělský systém zdanění leasingu vstoupila v platnost, mohlo Španělsko oznámit všechny prvky tohoto režimu, aby získalo právní jistotu. Alternativně by se příjemci měli dotázat Španělska – nebo Komise –, zda byl tento režim Španělskem oznámen nebo Komisí schválen. Ani Španělsko, ani hospodářské subjekty proto nemohou tvrdit, že tato žádost nebo – s ohledem na danou odpověď – to, že Komise nepodnikla žádné následné kroky, přispělo k vytvoření stavu nejistoty.

| (255) | Zatřetí, pokud jde o rozhodnutí z roku 2004 týkající se nizozemského vyrovnávacího opatření, Komise podotýká, že vyrovnání opatření odlišného od španělského systému zdanění leasingu nemohlo vytvořit stav nejistoty v souvislosti se španělským systémem zdanění leasingu. Skutečnost, že přesný popis údajné španělské podpory byl ve veřejných dokumentech poskytnut pouze v holandské verzi rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nestačí pro vyvození závěru, že čtenáři by mohli předpokládat, že se týká španělského systému zdanění leasingu. Překladem rozhodnutí v holandštině nebo dotazem u Komise totiž bylo možno snadno vyjasnit, že údajná španělská podpora zahrnovala subvence úrokových sazeb poskytované na základě královského nařízení č. 442/1994. Komise navíc pouze uvedla, že Španělsko popřelo existenci údajné španělské podpory a že Nizozemsko nepředložilo dostatečné důkazy. Jak bylo uvedeno v uvedeném rozhodnutí, Komise musí členskému státu důvěřovat a nemůže být odpovědná za nejistotu, existuje-li, kterou mohlo vyvolat to, že nepodnikla žádné následné kroky. Komise proto shledává, že rozhodnutí z roku 2004 nemohlo přispět ke stavu nejistoty o zákonnosti španělského systému zdanění leasingu. |
| --- | --- |

(255)

Zatřetí, pokud jde o rozhodnutí z roku 2004 týkající se nizozemského vyrovnávacího opatření, Komise podotýká, že vyrovnání opatření odlišného od španělského systému zdanění leasingu nemohlo vytvořit stav nejistoty v souvislosti se španělským systémem zdanění leasingu. Skutečnost, že přesný popis údajné španělské podpory byl ve veřejných dokumentech poskytnut pouze v holandské verzi rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nestačí pro vyvození závěru, že čtenáři by mohli předpokládat, že se týká španělského systému zdanění leasingu. Překladem rozhodnutí v holandštině nebo dotazem u Komise totiž bylo možno snadno vyjasnit, že údajná španělská podpora zahrnovala subvence úrokových sazeb poskytované na základě královského nařízení č. 442/1994. Komise navíc pouze uvedla, že Španělsko popřelo existenci údajné španělské podpory a že Nizozemsko nepředložilo dostatečné důkazy. Jak bylo uvedeno v uvedeném rozhodnutí, Komise musí členskému státu důvěřovat a nemůže být odpovědná za nejistotu, existuje-li, kterou mohlo vyvolat to, že nepodnikla žádné následné kroky. Komise proto shledává, že rozhodnutí z roku 2004 nemohlo přispět ke stavu nejistoty o zákonnosti španělského systému zdanění leasingu.

| (256) | Začtvrté, Komise je toho názoru, že stav nejistoty ohledně zákonnosti španělského systému zdanění leasingu, který vznikl v důsledku výroku učiněného v rozhodnutí Komise z roku 2001 o Brittany Ferries, skončil v den zveřejnění rozhodnutí Komise o GIE fiscaux ve Francii. Uvedené rozhodnutí jasně stanovilo, že Komise považuje francouzský režim zdanění leasingu za státní podporu, a mělo upozornit Španělsko a příjemce podle španělského systému zdanění leasingu na to, že i tento režim by mohl představovat státní podporu. Vzhledem k tomu nemohlo v žádném případě vytvořit v tomto ohledu stav nejistoty nebo k němu přispět. |
| --- | --- |

(256)

Začtvrté, Komise je toho názoru, že stav nejistoty ohledně zákonnosti španělského systému zdanění leasingu, který vznikl v důsledku výroku učiněného v rozhodnutí Komise z roku 2001 o Brittany Ferries, skončil v den zveřejnění rozhodnutí Komise o GIE fiscaux ve Francii. Uvedené rozhodnutí jasně stanovilo, že Komise považuje francouzský režim zdanění leasingu za státní podporu, a mělo upozornit Španělsko a příjemce podle španělského systému zdanění leasingu na to, že i tento režim by mohl představovat státní podporu. Vzhledem k tomu nemohlo v žádném případě vytvořit v tomto ohledu stav nejistoty nebo k němu přispět.

| (257) | Zapáté, z důvodů uvedených v oddíle 231) nahoře je Komise toho názoru, že dopis komisařky Kroesové z roku nemohl vytvořit stav nejistoty nebo přispět k jeho vytvoření. |
| --- | --- |

(257)

Zapáté, z důvodů uvedených v oddíle 231) nahoře je Komise toho názoru, že dopis komisařky Kroesové z roku nemohl vytvořit stav nejistoty nebo přispět k jeho vytvoření.

5.6.3.2   Doba uplynulá mezi stížností a zahájením řízení

| (258) | Komise má za to, že doba uplynulá při vyšetřování španělského systému zdanění leasingu před zahájením formálního vyšetřovacího řízení by měla být počítána od roku 2006, kdy Komisem obdržela stížnost evropských loděnic. Z důvodů uvedených výše totiž ani zveřejnění návrhu opatření ve španělském úředním věstníku, ani obvinění, jež Komise obdržela v roce 2001 a která Španělsko výslovně popřelo v roce 2002, nepodporují názor, že Komise zbytečně odkládala výkon svých vyšetřovacích pravomocí. Toto stanovisko nepodporuje ani konečné rozhodnutí v případu C-66/2003, které se týkalo vyrovnání jiného opatření údajné státní podpory. |
| --- | --- |

(258)

Komise má za to, že doba uplynulá při vyšetřování španělského systému zdanění leasingu před zahájením formálního vyšetřovacího řízení by měla být počítána od roku 2006, kdy Komisem obdržela stížnost evropských loděnic. Z důvodů uvedených výše totiž ani zveřejnění návrhu opatření ve španělském úředním věstníku, ani obvinění, jež Komise obdržela v roce 2001 a která Španělsko výslovně popřelo v roce 2002, nepodporují názor, že Komise zbytečně odkládala výkon svých vyšetřovacích pravomocí. Toto stanovisko nepodporuje ani konečné rozhodnutí v případu C-66/2003, které se týkalo vyrovnání jiného opatření údajné státní podpory.

| (259) | Doba, která uplynula mezi první stížností v roce 2006 a zahájením formálního řízení v roce 2011 se nejeví jako příliš dlouhá vzhledem k počtu daňových opatření, o která se jedná, složitosti operací v rámci zdanění leasingu a nedostatečné transparentnosti těchto leasingových operací. Komise navíc v období od září 2006 do května 2010 zaslala osm formálních žádostí o informace (132) a byla v pravidelném kontaktu se španělskými orgány. |
| --- | --- |

(259)

Doba, která uplynula mezi první stížností v roce 2006 a zahájením formálního řízení v roce 2011 se nejeví jako příliš dlouhá vzhledem k počtu daňových opatření, o která se jedná, složitosti operací v rámci zdanění leasingu a nedostatečné transparentnosti těchto leasingových operací. Komise navíc v období od září 2006 do května 2010 zaslala osm formálních žádostí o informace (132) a byla v pravidelném kontaktu se španělskými orgány.

| (260) | Navíc až v říjnu 2010 obdržela Komise novou stížnost, která obsahovala klíčový prvek pro posouzení tohoto režimu, a sice komplexní studii daňových odborníků, která popsala, jak tento režim funguje a jaké má účinky. Doba, která uplynula při vyšetřování španělského systému zdanění leasingu, se proto nejeví jako postačující pro vyvolání právní nejistoty. |
| --- | --- |

(260)

Navíc až v říjnu 2010 obdržela Komise novou stížnost, která obsahovala klíčový prvek pro posouzení tohoto režimu, a sice komplexní studii daňových odborníků, která popsala, jak tento režim funguje a jaké má účinky. Doba, která uplynula při vyšetřování španělského systému zdanění leasingu, se proto nejeví jako postačující pro vyvolání právní nejistoty.

| (261) | Vzhledem ke složitosti zkoumaných opatření Komise nemůže vyloučit, že rozhodnutím z roku 2001 o Brittany Ferries mohla být vytvořena nejistota ohledně hodnocení španělského systému zdanění leasingu jako podpory, jak tvrdí Španělsko a příjemci. Avšak mohlo tomu tak být pouze do zveřejnění rozhodnutí Komise o francouzských GIE fiscaux v Úředním věstníku dne 30. dubna 2007, ve kterém Komise stanovila, že tento režim představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(261)

Vzhledem ke složitosti zkoumaných opatření Komise nemůže vyloučit, že rozhodnutím z roku 2001 o Brittany Ferries mohla být vytvořena nejistota ohledně hodnocení španělského systému zdanění leasingu jako podpory, jak tvrdí Španělsko a příjemci. Avšak mohlo tomu tak být pouze do zveřejnění rozhodnutí Komise o francouzských GIE fiscaux v Úředním věstníku dne 30. dubna 2007, ve kterém Komise stanovila, že tento režim představuje státní podporu.

| (262) | Vzhledem k tomu Komise dochází k závěru, že by neměla nařídit navrácení podpory vyplývající z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, v souvislosti s kterými byla poskytnuta podpora v době od vstupu španělského systému zdanění leasingu v platnost v roce 2002 do 30. dubna 2007. |
| --- | --- |

(262)

Vzhledem k tomu Komise dochází k závěru, že by neměla nařídit navrácení podpory vyplývající z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, v souvislosti s kterými byla poskytnuta podpora v době od vstupu španělského systému zdanění leasingu v platnost v roce 2002 do 30. dubna 2007.

5.6.4   Stanovení částky, která má být vrácena

| (263) | Komise posoudila jednotlivá daňová opatření, jež tvoří režimy státní podpory. Účelem tohoto rozhodnutí není zjistit přesné částky podpory, kterou obdržel každý z příjemců v každé z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. Komise je však toho názoru, že členský stát by se měl řídit následující metodikou, aby určil v každém jednotlivém případě příjemce podpory a částku neslučitelné podpory, kterou by tito příjemci měli vrátit. Tato metodika může být ve spolupráci se španělskými orgány dále zpřísněna, zejména s cílem zjistit skutečnou částku daňové výhody, kterou získali investoři, s ohledem na jejich individuální situaci v daňové oblasti. |
| --- | --- |

(263)

Komise posoudila jednotlivá daňová opatření, jež tvoří režimy státní podpory. Účelem tohoto rozhodnutí není zjistit přesné částky podpory, kterou obdržel každý z příjemců v každé z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu. Komise je však toho názoru, že členský stát by se měl řídit následující metodikou, aby určil v každém jednotlivém případě příjemce podpory a částku neslučitelné podpory, kterou by tito příjemci měli vrátit. Tato metodika může být ve spolupráci se španělskými orgány dále zpřísněna, zejména s cílem zjistit skutečnou částku daňové výhody, kterou získali investoři, s ohledem na jejich individuální situaci v daňové oblasti.

| (264) | Krok 1: Výpočet celkové daňové výhody vzniklé z dané operace: toto není čistá současná hodnota (NPV) daňových výhod, které hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři skutečně získali (tj. před odečtením části těchto výhod, která byla přenesena na rejdařskou společnost prostřednictvím slevy z ceny). Čistá současná hodnota by měla být vypočtena ke dni začátku odpisování – předčasného odpisování schváleného daňovými orgány – a diskontní sazba použitá pro účely tohoto výpočtu by měla být založena na tržních skutečnostech. Komise navrhuje, že Španělsko může implicitně použít výpočty, které hospodářská zájmová sdružení poskytla daňové správě při podání žádosti o povolení předčasného odpisování (viz 167) nahoře). Daňová výhoda se v zásadě považuje za poskytnutou v den splatnosti daní hospodářského zájmového sdružení nebo jeho investorů. |
| --- | --- |

(264)

Krok 1: Výpočet celkové daňové výhody vzniklé z dané operace: toto není čistá současná hodnota (NPV) daňových výhod, které hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři skutečně získali (tj. před odečtením části těchto výhod, která byla přenesena na rejdařskou společnost prostřednictvím slevy z ceny). Čistá současná hodnota by měla být vypočtena ke dni začátku odpisování – předčasného odpisování schváleného daňovými orgány – a diskontní sazba použitá pro účely tohoto výpočtu by měla být založena na tržních skutečnostech. Komise navrhuje, že Španělsko může implicitně použít výpočty, které hospodářská zájmová sdružení poskytla daňové správě při podání žádosti o povolení předčasného odpisování (viz 167) nahoře). Daňová výhoda se v zásadě považuje za poskytnutou v den splatnosti daní hospodářského zájmového sdružení nebo jeho investorů.

| (265) | Krok 2: Výpočet daňové výhody vzniklé z obecných daňových opatření použitých na danou operaci: toto je čistá současná hodnota – vypočtená stejným způsobem jako v kroku 1 – částky daňových výhod, které by hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři získali v referenční situaci, v níž by bylo použito pouze opatření zrychleného odpisování od okamžiku, kdy plavidlo začalo být provozováno a provoz zdaněn v souladu s běžnými pravidly daně z příjmu právnických osob. V tomto scénáři by kapitálový zisk z prodeje plavidla rejdařské společnosti byl ke dni, kdy byla rejdařskou společností uplatněna opce, zdaněn daní z příjmu právnických osob, která je obecně použitelná na zisky právnických osob. Daňová výhoda se v zásadě považuje za poskytnutou v den splatnosti daní hospodářského zájmového sdružení nebo jeho investorů. |
| --- | --- |

(265)

Krok 2: Výpočet daňové výhody vzniklé z obecných daňových opatření použitých na danou operaci: toto je čistá současná hodnota – vypočtená stejným způsobem jako v kroku 1 – částky daňových výhod, které by hospodářské zájmové sdružení nebo jeho investoři získali v referenční situaci, v níž by bylo použito pouze opatření zrychleného odpisování od okamžiku, kdy plavidlo začalo být provozováno a provoz zdaněn v souladu s běžnými pravidly daně z příjmu právnických osob. V tomto scénáři by kapitálový zisk z prodeje plavidla rejdařské společnosti byl ke dni, kdy byla rejdařskou společností uplatněna opce, zdaněn daní z příjmu právnických osob, která je obecně použitelná na zisky právnických osob. Daňová výhoda se v zásadě považuje za poskytnutou v den splatnosti daní hospodářského zájmového sdružení nebo jeho investorů.

| (266) | Krok 3: Výpočet daňové výhody odpovídající státní podpoře: jelikož Komise považuje zrychlené odpisování za obecné opatření, částka výhody odpovídající tomuto opatření (tj. odložená platba určité částky daně) nepředstavuje státní podporu. Rozdíl mezi částkami získanými v kroku 1 a kroku 2 by měl odpovídat podpoře, kterou hospodářské zájmové sdružení a jeho investoři obdrželi jako příjemci příslušných daňových opatření, tj. čisté současné hodnotě celkové výhody odvozené od použití předčasného odpisování, režimu zdanění podle tonáže (pro který hospodářská zájmová sdružení nebyla způsobilá) a osvobození kapitálových zisků dosažených prostřednictvím čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO. Daňová výhoda se v zásadě pokládá za získanou v den splatnosti daní hospodářského zájmového sdružení nebo jeho investorů. |
| --- | --- |

(266)

Krok 3: Výpočet daňové výhody odpovídající státní podpoře: jelikož Komise považuje zrychlené odpisování za obecné opatření, částka výhody odpovídající tomuto opatření (tj. odložená platba určité částky daně) nepředstavuje státní podporu. Rozdíl mezi částkami získanými v kroku 1 a kroku 2 by měl odpovídat podpoře, kterou hospodářské zájmové sdružení a jeho investoři obdrželi jako příjemci příslušných daňových opatření, tj. čisté současné hodnotě celkové výhody odvozené od použití předčasného odpisování, režimu zdanění podle tonáže (pro který hospodářská zájmová sdružení nebyla způsobilá) a osvobození kapitálových zisků dosažených prostřednictvím čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO. Daňová výhoda se v zásadě pokládá za získanou v den splatnosti daní hospodářského zájmového sdružení nebo jeho investorů.

| (267) | Krok 4: Výpočet částky slučitelné podpory: zaprvé, podpora obdržená hospodářským zájmovým sdružením nebo jeho investory vypočtená v kroku 3 je slučitelná, neboť odpovídá výhodě přenesené na rejdařskou společnost, která by byla slučitelná, kdyby byla považována za státní podporu poskytnutou této rejdařské společnosti. Procentní podíl podpory přenesené na rejdařskou společnost musí být stanoven na základě výpočtu podobného těm výpočtům, které hospodářská zájmová sdružení předkládala ve své žádosti daňové správě (viz 134) nahoře), a musí zohledňovat odměnu v souladu s trhem zprostředkování. Jak bylo uvedeno výše ve 0. až 209) nahoře bodě odůvodnění, část výhody přenesenou na rejdařskou společnost lze považovat za slučitelnou, jestliže rejdařská společnost, dotyčné plavidlo a dopravní činnosti této rejdařské společnosti jsou způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu. Slučitelná částka by měla být stanovena v souladu s kapitolou 11 pokynů a s náležitým zohledněním veškeré podpory, jež byla dané rejdařské společnosti již poskytnuta v rámci EHP. Částky podpory poskytnuté ve Španělsku musí být zejména přidány k částkám podpory poskytnutým v zemi, kde je dotyčná společnost usazena (je-li to členský stát EHP). Částku podpory převyšující strop, nebo kde nebyla prokázána její slučitelnost podle kapitoly 11 pokynů pro námořní dopravu, je třeba považovat za neslučitelnou. |
| --- | --- |

(267)

Krok 4: Výpočet částky slučitelné podpory: zaprvé, podpora obdržená hospodářským zájmovým sdružením nebo jeho investory vypočtená v kroku 3 je slučitelná, neboť odpovídá výhodě přenesené na rejdařskou společnost, která by byla slučitelná, kdyby byla považována za státní podporu poskytnutou této rejdařské společnosti. Procentní podíl podpory přenesené na rejdařskou společnost musí být stanoven na základě výpočtu podobného těm výpočtům, které hospodářská zájmová sdružení předkládala ve své žádosti daňové správě (viz 134) nahoře), a musí zohledňovat odměnu v souladu s trhem zprostředkování. Jak bylo uvedeno výše ve 0. až 209) nahoře bodě odůvodnění, část výhody přenesenou na rejdařskou společnost lze považovat za slučitelnou, jestliže rejdařská společnost, dotyčné plavidlo a dopravní činnosti této rejdařské společnosti jsou způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu. Slučitelná částka by měla být stanovena v souladu s kapitolou 11 pokynů a s náležitým zohledněním veškeré podpory, jež byla dané rejdařské společnosti již poskytnuta v rámci EHP. Částky podpory poskytnuté ve Španělsku musí být zejména přidány k částkám podpory poskytnutým v zemi, kde je dotyčná společnost usazena (je-li to členský stát EHP). Částku podpory převyšující strop, nebo kde nebyla prokázána její slučitelnost podle kapitoly 11 pokynů pro námořní dopravu, je třeba považovat za neslučitelnou.

| (268) | Jelikož strop v kapitole 11 pokynů pro námořní dopravu je vypočítán na ročním základě a výhoda obdržená rejdařskou společností souvisí s dlouhodobým majetkem, Komise souhlasí s tím, že pro účel uplatnění tohoto stropu může být výhoda vyplývající pro rejdařskou společnost z operace v rámci španělského systému zdanění leasingu rozložena na běžnou dobu amortizace příslušného plavidla (deset let). |
| --- | --- |

(268)

Jelikož strop v kapitole 11 pokynů pro námořní dopravu je vypočítán na ročním základě a výhoda obdržená rejdařskou společností souvisí s dlouhodobým majetkem, Komise souhlasí s tím, že pro účel uplatnění tohoto stropu může být výhoda vyplývající pro rejdařskou společnost z operace v rámci španělského systému zdanění leasingu rozložena na běžnou dobu amortizace příslušného plavidla (deset let).

| (269) | Zadruhé, jelikož odpovídá odměně finančních investorů na trhu zprostředkování při přenosu slučitelné výhody na rejdařské společnosti, bude i tato odměna považována za slučitelnou nebo neslučitelnou podporu ve stejném poměru jako výhoda přenesená na rejdařskou společnost (viz 0 nahoře). |
| --- | --- |

(269)

Zadruhé, jelikož odpovídá odměně finančních investorů na trhu zprostředkování při přenosu slučitelné výhody na rejdařské společnosti, bude i tato odměna považována za slučitelnou nebo neslučitelnou podporu ve stejném poměru jako výhoda přenesená na rejdařskou společnost (viz 0 nahoře).

5.6.5   Smluvní doložky

| (270) | Jak bylo uvedeno výše, asociace PYMAR informovala Komisi o určitých doložkách, které obsahují určité smlouvy mezi investory, rejdařskými společnostmi a loděnicemi. Podle takových doložek by od loděnic bylo požadováno, aby ostatním stranám vyplatily náhradu, pokud by nebylo možné získat očekávanou výhodu. |
| --- | --- |

(270)

Jak bylo uvedeno výše, asociace PYMAR informovala Komisi o určitých doložkách, které obsahují určité smlouvy mezi investory, rejdařskými společnostmi a loděnicemi. Podle takových doložek by od loděnic bylo požadováno, aby ostatním stranám vyplatily náhradu, pokud by nebylo možné získat očekávanou výhodu.

| (271) | Ve svém konečném záporném rozhodnutí s částečným navrácením v případu francouzských GIE fiscaux
   (133), který vykazuje značnou podobnost s posuzovaným případem, Komise konstatovala, že: „skutečnost, že daňová a právní rizika nesená členy hospodářského zájmového sdružení mohla být v určitých případech smluvně přenesena na uživatele majetku, není v rozporu se zásadou, podle níž je cílem, který Komise sleduje při vyžadování případného navrácení protiprávní podpory, připravit jednotlivé příjemce o zvýhodnění, které měli na svém trhu oproti svým konkurentům, a navrátit situaci do stavu před poskytnutím uvedené podpory“. Komise dospěla k závěru, že: „uskutečnění tohoto cíle ... nemůže záviset na smluvních ujednáních příjemců podpory“. |
| --- | --- |

(271)

Ve svém konečném záporném rozhodnutí s částečným navrácením v případu francouzských GIE fiscaux
   (133), který vykazuje značnou podobnost s posuzovaným případem, Komise konstatovala, že: „skutečnost, že daňová a právní rizika nesená členy hospodářského zájmového sdružení mohla být v určitých případech smluvně přenesena na uživatele majetku, není v rozporu se zásadou, podle níž je cílem, který Komise sleduje při vyžadování případného navrácení protiprávní podpory, připravit jednotlivé příjemce o zvýhodnění, které měli na svém trhu oproti svým konkurentům, a navrátit situaci do stavu před poskytnutím uvedené podpory“. Komise dospěla k závěru, že: „uskutečnění tohoto cíle ... nemůže záviset na smluvních ujednáních příjemců podpory“.

| (272) | Podle ustálené judikatury povinnost státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení původního stavu (134). Podle jiné formulace je hlavním cílem navrácení státní podpory, která byla vyplacena protiprávně, odstranit narušení hospodářské soutěže, které bylo způsobeno soutěžní výhodou plynoucí z takové podpory (135). Navrácením podpory totiž příjemce ztratí výhodu, kterou měl na trhu ve srovnání se svými konkurenty, a obnoví se stav před poskytnutím podpory (136). |
| --- | --- |

(272)

Podle ustálené judikatury povinnost státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení původního stavu (134). Podle jiné formulace je hlavním cílem navrácení státní podpory, která byla vyplacena protiprávně, odstranit narušení hospodářské soutěže, které bylo způsobeno soutěžní výhodou plynoucí z takové podpory (135). Navrácením podpory totiž příjemce ztratí výhodu, kterou měl na trhu ve srovnání se svými konkurenty, a obnoví se stav před poskytnutím podpory (136).

| (273) | Aby bylo tohoto výsledku dosaženo, musí mít Komise pravomoc nařídit navrácení skutečnými příjemci, aby tak mohla splnit svou funkci spočívající v obnovení soutěžní situace na trhu (trzích), kde k porušení došlo. Za tímto účelem musí být Komise schopna jasně určit podniky, které jsou povinny vrátit protiprávní podporu, kterou Komise prohlásí za neslučitelnou. Tento cíl by však byl trvale zmařen, kdyby soukromé strany mohly pomocí smluvních ustanovení změnit účinky rozhodnutí o navrácení, jež přijala Komise. Pokud by taková možnost existovala, mohla by být využívána hospodářskými subjekty, které mají značnou vyjednávací sílu, aby se mohly bránit před rozhodnutími o navrácení, čímž by zbavila kontrolu nad státní podporou jejích praktických důsledků. |
| --- | --- |

(273)

Aby bylo tohoto výsledku dosaženo, musí mít Komise pravomoc nařídit navrácení skutečnými příjemci, aby tak mohla splnit svou funkci spočívající v obnovení soutěžní situace na trhu (trzích), kde k porušení došlo. Za tímto účelem musí být Komise schopna jasně určit podniky, které jsou povinny vrátit protiprávní podporu, kterou Komise prohlásí za neslučitelnou. Tento cíl by však byl trvale zmařen, kdyby soukromé strany mohly pomocí smluvních ustanovení změnit účinky rozhodnutí o navrácení, jež přijala Komise. Pokud by taková možnost existovala, mohla by být využívána hospodářskými subjekty, které mají značnou vyjednávací sílu, aby se mohly bránit před rozhodnutími o navrácení, čímž by zbavila kontrolu nad státní podporou jejích praktických důsledků.

| (274) | Pro srovnání, ve svém nedávném rozsudku ve věci Residex
   (137) Soudní dvůr vyhlásil, že je na vnitrostátním soudu, aby s přihlédnutím ke zvláštnostem projednávaného případu určil příjemce nebo případně více příjemců záruky, jež představuje státní podporu, a zajistil navrácení celkové výše předmětné podpory. Navíc bez ohledu na to, kdo může být příjemcem podpory, a vzhledem k tomu, že cílem opatření, jež musí vnitrostátní soudy přijmout v případě porušení čl. 108 odst. 3 SFEU, je zásadně obnovení soutěžní situace, která existovala před vyplacením předmětné podpory, musí tyto soudy zajistit, že opatření, která přijmou, pokud jde o platnost výše uvedených aktů, umožní takového cíle dosáhnout. Z toho vyplývá, že pokud je nezbytné napravit narušení způsobené podporou, mohou vnitrostátní soudy zasáhnout a prohlásit uvedené smlouvy za neplatné, dokonce i ke škodě stran, které nejsou příjemci podpory – v tomto případě pronajímatelů, jejichž nároky byly podpořeny státní zárukou. Stejné odůvodnění se vztahuje tím spíše na Komisi, když nařídí, aby podpora byla příjemcům skutečně navrácena. V této souvislosti by mělo být zdůrazněno, že Komise je vyzývána, aby přijala konečné rozhodnutí týkající se opatření podpory, místo aby se zajistilo, jako to vnitrostátní soudy musí učinit, aby byla zabezpečena práva jednotlivců, byla-li porušena povinnost předem oznámit státní podporu Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(274)

Pro srovnání, ve svém nedávném rozsudku ve věci Residex
   (137) Soudní dvůr vyhlásil, že je na vnitrostátním soudu, aby s přihlédnutím ke zvláštnostem projednávaného případu určil příjemce nebo případně více příjemců záruky, jež představuje státní podporu, a zajistil navrácení celkové výše předmětné podpory. Navíc bez ohledu na to, kdo může být příjemcem podpory, a vzhledem k tomu, že cílem opatření, jež musí vnitrostátní soudy přijmout v případě porušení čl. 108 odst. 3 SFEU, je zásadně obnovení soutěžní situace, která existovala před vyplacením předmětné podpory, musí tyto soudy zajistit, že opatření, která přijmou, pokud jde o platnost výše uvedených aktů, umožní takového cíle dosáhnout. Z toho vyplývá, že pokud je nezbytné napravit narušení způsobené podporou, mohou vnitrostátní soudy zasáhnout a prohlásit uvedené smlouvy za neplatné, dokonce i ke škodě stran, které nejsou příjemci podpory – v tomto případě pronajímatelů, jejichž nároky byly podpořeny státní zárukou. Stejné odůvodnění se vztahuje tím spíše na Komisi, když nařídí, aby podpora byla příjemcům skutečně navrácena. V této souvislosti by mělo být zdůrazněno, že Komise je vyzývána, aby přijala konečné rozhodnutí týkající se opatření podpory, místo aby se zajistilo, jako to vnitrostátní soudy musí učinit, aby byla zabezpečena práva jednotlivců, byla-li porušena povinnost předem oznámit státní podporu Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU.

| (275) | Z toho vyplývá, že smluvní doložky, jež chrání příjemce podpory před navrácením protiprávní a neslučitelné podpory tím, že právní a hospodářská rizika takového navrácení jsou přenesena na jiné osoby, jsou v rozporu se samotnou podstatou kontroly nad systémem státní podpory, kterou stanoví Smlouva. Takový systém má zásadní význam pro splnění úkolů, jež jsou Komisi svěřeny, a zejména pro fungování vnitřního trhu, a proto tvoří soubor kogentních právních norem (138). Soukromé strany se proto od něj v rámci smluvních ustanovení nemohou odchýlit. |
| --- | --- |

(275)

Z toho vyplývá, že smluvní doložky, jež chrání příjemce podpory před navrácením protiprávní a neslučitelné podpory tím, že právní a hospodářská rizika takového navrácení jsou přenesena na jiné osoby, jsou v rozporu se samotnou podstatou kontroly nad systémem státní podpory, kterou stanoví Smlouva. Takový systém má zásadní význam pro splnění úkolů, jež jsou Komisi svěřeny, a zejména pro fungování vnitřního trhu, a proto tvoří soubor kogentních právních norem (138). Soukromé strany se proto od něj v rámci smluvních ustanovení nemohou odchýlit.

| (276) | To platí tím spíše v posuzované situaci ve španělském systému zdanění leasingu, kdy některé loděnice jsou kontrolované státem. Pokud veřejné loděnice uzavřely smluvní doložky, které chrání příjemce podpory před jejím navrácením, jejich chování by bránilo tomu, aby navrácení protiprávní a neslučitelné podpory plnilo svou funkci. Chování státem kontrolovaných hospodářských subjektů, které se pokoušejí chránit své smluvní protějšky před navrácením, navíc může dostat pod značný tlak jejich soukromé konkurenty, kteří mohou být nuceni k akceptování podobných doložek ve svých smlouvách, což by vedlo k obecné ochraně příjemců před navrácením podpory. |
| --- | --- |

(276)

To platí tím spíše v posuzované situaci ve španělském systému zdanění leasingu, kdy některé loděnice jsou kontrolované státem. Pokud veřejné loděnice uzavřely smluvní doložky, které chrání příjemce podpory před jejím navrácením, jejich chování by bránilo tomu, aby navrácení protiprávní a neslučitelné podpory plnilo svou funkci. Chování státem kontrolovaných hospodářských subjektů, které se pokoušejí chránit své smluvní protějšky před navrácením, navíc může dostat pod značný tlak jejich soukromé konkurenty, kteří mohou být nuceni k akceptování podobných doložek ve svých smlouvách, což by vedlo k obecné ochraně příjemců před navrácením podpory.

6.   ZÁVĚR

Komise dospěla k závěru, že:

| — | činnosti, jež výlučně spočívají v leasingu nebo pronájmu plavidel, nepředstavují dopravní služby v souladu s pokyny pro námořní dopravu a rozhodnutím ze dne 27. února 2002, jímž byl schválen španělský systém zdanění leasingu. Uvedené činnosti proto v zásadě nejsou způsobilé pro španělský režim zdanění podle tonáže, který schválila Komise, |
| --- | --- |

—

činnosti, jež výlučně spočívají v leasingu nebo pronájmu plavidel, nepředstavují dopravní služby v souladu s pokyny pro námořní dopravu a rozhodnutím ze dne 27. února 2002, jímž byl schválen španělský systém zdanění leasingu. Uvedené činnosti proto v zásadě nejsou způsobilé pro španělský režim zdanění podle tonáže, který schválila Komise,

| — | ustanovení čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO (předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu), používání systému zdanění podle tonáže na nezpůsobilá hospodářská zájmová sdružení, jakož i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 SFEU, |
| --- | --- |

—

ustanovení čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO (předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu), používání systému zdanění podle tonáže na nezpůsobilá hospodářská zájmová sdružení, jakož i čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 SFEU,

| — | tato opatření nejsou existující podporou ve smyslu čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/1999, jelikož nebyla ani oznámena, ani jinak Komisí schválena, |
| --- | --- |

—

tato opatření nejsou existující podporou ve smyslu čl. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 659/1999, jelikož nebyla ani oznámena, ani jinak Komisí schválena,

| — | Španělsko protiprávně poskytovalo předmětnou podporu, čímž byl porušen čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

Španělsko protiprávně poskytovalo předmětnou podporu, čímž byl porušen čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | z toho plyne, že takzvaný španělský systém zdanění leasingu, který zahrnuje společné použití čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO (předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu), používání systému zdanění podle leasingu na nezpůsobilá hospodářská zájmová sdružení, jakož i použití čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, je protiprávní, |
| --- | --- |

—

z toho plyne, že takzvaný španělský systém zdanění leasingu, který zahrnuje společné použití čl. 115 odst. 11 a čl. 48 odst. 4 zákona o DPPO a článku 49 nařízení o DPPO (předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu), používání systému zdanění podle leasingu na nezpůsobilá hospodářská zájmová sdružení, jakož i použití čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO, je protiprávní,

| — | pomoc poskytovanou hospodářským zájmovým sdružením lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, neboť odpovídá odměně v souladu s trhem zprostředkování finančních investorů a je přenášena na společnosti zabývající se námořní dopravou, které jsou způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu za dodržení podmínek, jež uvedené pokyny stanoví. To zejména znamená, že celková částka přenesená na rejdařské společnosti nesmí přesahovat strop stanovený kapitolou 11 pokynů, |
| --- | --- |

—

pomoc poskytovanou hospodářským zájmovým sdružením lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, neboť odpovídá odměně v souladu s trhem zprostředkování finančních investorů a je přenášena na společnosti zabývající se námořní dopravou, které jsou způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu za dodržení podmínek, jež uvedené pokyny stanoví. To zejména znamená, že celková částka přenesená na rejdařské společnosti nesmí přesahovat strop stanovený kapitolou 11 pokynů,

| — | část podpory, která přesahuje částku slučitelné podpory, by měli příjemci, tj. hospodářská zájmová sdružení a jejich investoři, vrátit, aniž by tito příjemci měli možnost přenést toto břemeno navrácení na jiné osoby; |
| --- | --- |

—

část podpory, která přesahuje částku slučitelné podpory, by měli příjemci, tj. hospodářská zájmová sdružení a jejich investoři, vrátit, aniž by tito příjemci měli možnost přenést toto břemeno navrácení na jiné osoby;

| — | Komise by neměla nařídit navrácení podpory vyplývající z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, na něž byla poskytnuta podpora v období od vstupu španělského systému zdanění leasingu v platnost v roce 2002 do 30. dubna 2007, dne zveřejnění rozhodnutí v případu C-46/2004 Francie – GIE fiscaux (viz 261) nahoře), |
| --- | --- |

—

Komise by neměla nařídit navrácení podpory vyplývající z operací v rámci španělského systému zdanění leasingu, na něž byla poskytnuta podpora v období od vstupu španělského systému zdanění leasingu v platnost v roce 2002 do 30. dubna 2007, dne zveřejnění rozhodnutí v případu C-46/2004 Francie – GIE fiscaux (viz 261) nahoře),

| — | po tomto datu by nařízení navrácení nebylo porušením obecných zásad ochrany oprávněných očekávání a právní jistoty, jež jsou zakotveny v právu Evropské unie, |
| --- | --- |

—

po tomto datu by nařízení navrácení nebylo porušením obecných zásad ochrany oprávněných očekávání a právní jistoty, jež jsou zakotveny v právu Evropské unie,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření vyplývající z čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO (předčasné odpisování u aktiv, která jsou předmětem leasingu), z používání režimu zdanění podle tonáže na podniky, plavidla nebo činnosti, které k tomu nejsou způsobilé, a z čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO představují státní pomoc poskytovanou hospodářským zájmovým sdružením a jejich investorům, kterou Španělsko neoprávněně zavedlo ode dne 1. ledna 2002 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

Opatření státní podpory uvedená v článku 1 jsou neslučitelná s vnitřním trhem, vyjma v rozsahu, ve kterém tato podpora odpovídá odměně ve shodě s trhem zprostředkování finančních investorů a ve kterém je přenesena na společnosti zabývající se námořní dopravou, které jsou způsobilé podle pokynů pro námořní dopravu za dodržení podmínek stanovených v uvedených pokynech.

Článek 3

Španělsko ukončí režim podpory uvedený v článku 1 v rozsahu, ve kterém je neslučitelný se společným trhem.

Článek 4

1.   Španělsko zajistí, že neslučitelnou podporu, jež byla poskytnuta v rámci režimu uvedeného v článku 1, investoři hospodářských zájmových sdružení, kteří z ní měli prospěch, vrátí, aniž by tito příjemci měli možnost přenést břímě navrácení na jiné osoby. Žádné navrácení se však neuskuteční u podpory, která byla poskytnuta v rámci financování, pro něž se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout prospěch prostřednictvím právně závazných aktů, jež byly přijaty před 30. dubnem 2004.

2.   V částkách určených k vrácení je zahrnut úrok vypočtený za dobu od poskytnutí podpory příjemcům do doby jejího skutečného vrácení.

3.   Výše úroků se vypočtou jako složený úrok v souladu s ustanoveními hlavy V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (139) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (140), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

4.   Španělsko s účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby v režimu podpory uvedeném v článku 1.

Článek 5

1.   Vrácení podpory poskytnuté v režimu uvedeném v článku 1 musí být provedeno okamžitě a účinně.

2.   Španělsko zajistí provedení tohoto rozhodnutí ve lhůtě do čtyř měsíců od jeho oznámení.

Článek 6

1.   Ve lhůtě do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Španělsko předloží tyto informace:

| a) | seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v režimu uvedeném v článku 1, a celkovou částku podpory, kterou v rámci tohoto režimu obdržel každý z nich; |
| --- | --- |

a)

seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v režimu uvedeném v článku 1, a celkovou částku podpory, kterou v rámci tohoto režimu obdržel každý z nich;

| b) | celkovou částku (původní částku a úroky z vymáhané podpory), kterou musí každý příjemce podpory vrátit; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (původní částku a úroky z vymáhané podpory), kterou musí každý příjemce podpory vrátit;

| c) | podrobný popis opatření přijatých a připravovaných k provedení tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis opatření přijatých a připravovaných k provedení tohoto rozhodnutí;

| d) | listinné podklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno vrácení podpory. |
| --- | --- |

d)

listinné podklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno vrácení podpory.

2.   Španělsko bude průběžně Komisi informovat o postupu vnitrostátních opatření přijímaných k provedení tohoto rozhodnutí až do úplného vrácení podpory poskytnuté v režimu uvedeném v článku 1. Na žádost Komise neprodleně předloží informace vztahující se k již přijatým a připravovaným opatřením k provedení tohoto rozhodnutí. Dále předloží podrobné informace týkající se částek podpory a úroků z vymáhané podpory, které již byly příjemci vráceny.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

V Bruselu dne 17. července 2013.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 276, 21.9.2011, s. 5.

1

(2)  Viz parlamentní otázka E-5819/2010, zodpovězená dne 31.8.2010.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 1.

3

(4)  Španělská asociace malých a středních loděnic.

4

(5)  Opční smlouvy na koupi a prodej podepisuje i leasingová společnost a rejdařská společnost.

5

(6)  Viz poznámka pod čarou 3.

6

(7)  Dopisem ze dne 26. července 2010.

7

(8)  Z prodeje majetku, který byl v nadměrné výši odepsán v důsledku zrychleného a předčasného odpisování, by normálně vyplynul kapitálový zisk, protože zůstatková daňová hodnota tohoto majetku bude pravděpodobně podstatně nižší než jeho prodejní cena.

8

(9)  Rozdíl mezi prodejní cenou a daňovou hodnotou lodi. Daňová hodnota lodi je zaplacená původní cena snížená o uplatněné amortizační odpisy (výdaje). V daném případě by loď byla zcela – nebo téměř zcela – odepsána dříve, než hospodářské zájmové sdružení přejde na zdanění podle tonáže, tj. účetní hodnota lodi by byla nulová nebo blízká nule.

9

(10)  K nim patří informace poskytnuté Španělskem: tři příklady skutečných žádostí, které hospodářská zájmová sdružení podala u daňové správy podle čl. 115 odst. 11 konsolidované verze zákona o dani z příjmu právnických osob (Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades - TRLIS), a smlouvy a další přílohy přiložené k těmto žádostem.

10

Texto Refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades

(11)  V tomto rozhodnutí „odpisování“ odkazuje bez rozdílu na odečtení amortizačních nákladů vlastníka majetku a odečtení plateb zaplacených nájemcem poskytovateli leasingu v rámci splácení nákladů spojených s tímto majetkem. Zrychlené odpisování majetku, který je předmětem leasingu, pak odkazuje na možnost, kdy nájemci mohou odečítat tyto platby až dvakrát nebo třikrát rychleji než při lineárním odpisování.

11

(12)  Královské nařízení č. 4/2004 ze dne 5 března 2004, kterým se schvaluje konsolidované znění zákona o dani z příjmu právnických osob, zveřejněné v Boletín Oficial del Estado (španělský úřední věstník) dne 11. března 2004.

12

(13)  Královské nařízení č. 1777/2004 ze dne 30. července 2004, kterým se schvaluje nařízení o dani z příjmu právnických osob, zveřejněné v Boletín Oficial del Estado (BOE) dne 6. srpna 2004.

13

(14)  S vyloučením hodnoty kupní opce.

14

(15)  Každoročně se použije určitý konstantní procentuální podíl ze zůstatkové hodnoty aktiva stanovené ke konci předchozího daňového období (zůstatková hodnota = pořizovací hodnota snížená o odpisy uplatněné v minulosti). Náklady spojené s aktivem nejsou rozloženy do určitého období stejnoměrně, ale tento systém vede ke snižování částky k odpisu v každém následujícím období.

15

(16)  Jsou-li aktiva odpisována po dobu pěti let, SYD činí 15 (= 1 + 2 + 3 + 4 + 5) a odpisová sazba tvoří 5/15 pořizovací hodnoty v roce 1, 4/15 v roce 2 atd. až do 1/15 v roce 5.

16

(17)  Ustanovení převzaté z dřívějšího čl. 128 odst. 11 zákona č. 43/1995 ve znění zákona č. 24/2001, které se používá od roku 2002. „Předčasným odpisováním“ se rozumí přesunutí data, od kterého může být zahájeno odpisování, na dřívější termín. V daném případě mohou daňoví poplatníci, pokud obdrží nezbytné daňové povolení, zahájit zrychlené odpisování při stavbě lodi, tj. dříve, než je loď dodána daňovému subjektu nebo než začne být daňovým subjektem užívána.

17

(18)  Článek 48 zákona o DPPO stanoví zvláštní daňová opatření vztahující se na hospodářská zájmová sdružení. Viz oddíl 2.2.3. Opatření 3: Hospodářská zájmová sdružení.

18

(19)  Rozhodnutí Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002 v případu N 736/2001, ve znění rozhodnutí N 528/2003.

19

(20)  Úř. věst. C 13, 17.1.2004, s. 3.

20

(21)  Podle zákona č. 27/1992 ze dne 24. listopadu 1992 o státních přístavech a obchodním loďstvu.

21

(22)  Viz čl. 125 odst. 2 zákona o DPPO.

22

(23)  Zavedený královským nařízením č. 252/2003 ze dne 28. února 2003, Boletín Oficial del Estado (BOE) č. 62, 13.3.2003.

23

(24)  Čl. 50 odst. 3 nařízení o DPPO. Je třeba poznamenat, že tato výjimka je udělována pouze hospodářským zájmovým sdružením, kterým již daňová správa udělila povolení k předčasnému odpisování.

24

(25)  Ke dni přechodu do režimu zdanění podle tonáže.

25

(26)  Ke dni, kdy je vlastnictví plavidla převedeno na rejdařskou společnost.

26

(27)  Viz poznámka pod čarou 15.

27

(28)  Nařízení Rady (EHS) č. 4055/86 ze dne 22. prosince 1986 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi (Úř. věst. L 378, 31.12.1986, s. 1).

28

(29)  Nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 ze dne 7. prosince 1992 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě v členských státech (námořní kabotáž) (Úř. věst. L 364, 12.12.1992, s. 7).

29

(30)  Tajné/důvěrné obchodní informace.

30

(31)  [...]

31

(32)  Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3. Viz odstavec 14.

32

(33)  Viz rozhodnutí Komise 2009/809/ES ze dne 8. července 2009 v případu C 4/07, Nizozemsko, Groepsrentebox.

33

Groepsrentebox

(34)  Zákon o DPPO: konsolidovaná verze zákona o dani z příjmu právnických osob.

34

(35)  Viz poznámka pod čarou 15.

35

(36)  Viz poznámka pod čarou 15.

36

(37)  Viz čl. 11 odst. 1 písm. d) zákona o DPPO a článek 5 nařízení o DPPO.

37

(38)  Státní podpora C 46/2004, rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006 o režimu podpor, které poskytla Francie podle článku 39 CA Obecného daňového zákoníku (Úř. věst. L 112, 30.4.2007, s. 43).

38

(39)  Viz poznámka pod čarou 20.

39

(40)  Komise nepovažuje použití zdanění podle tonáže na hospodářská zájmová sdružení za problém, pokud skutečně provozují plavidla za účelem poskytování služeb námořní dopravy a pokud splňují podmínky stanovené v pokynech pro námořní dopravu.

40

(41)  „Toto ustanovení se vztahuje na všechny lodě, čluny a námořní struktury, ať je jejich původ, tonáž nebo účel jakýkoli. Vztahuje se rovněž na všechny společnosti zabývající se námořní dopravou, které provozují lodě ... jejichž jsou vlastníky nebo je provozují na základě leasingové dohody, dohody o pronájmu nebo jakéhokoli jiného právním řádem povoleného předpisu.“

41

(42)  Viz rozhodnutí Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002, oddíl 2.4. Příjemci: „Příjemci režimu zdanění podle tonáže mohou být společnosti zabývající se námořní dopravou registrované podle španělských právních předpisů, jejichž činnost zahrnuje provozování jimi vlastněných a pronajatých lodí.“

42

(43)  Viz zejména dopis španělských orgánů ze dne 2. srpna 2011 reagující na rozhodnutí Komise K(2011) 4494 v konečném znění, oddíl 3.2.3.2. Údajná nová státní podpora: čl. 50 odst. 3 pododstavec 9 nařízení o DPPO, „... koncept „použitého“ v oblasti působnosti daně z příjmu právnických osob se vztahuje na ty prvky, které byly užívány třetí stranou jinou než samotným daňovým subjektem, který žádá o uplatnění zvláštního ustanovení“.

43

(44)  Rozhodnutí Komise ze dne 20.12.2006 v případu C 46/04 GIE Fiscaux; ze dne 8.5.2001 v případu C 31/98 Brittany Ferries; ze dne 16.12.2003 v případu N 474/03 Air Caraïbes a ze dne 20.5.2008 v případu C 74/99 Le Levant.

44

GIE Fiscaux

Brittany Ferries

Air Caraïbes

Le Levant

(45)  Toto odkazuje na španělský zákon č. 27/72. Příjemci tak mohou být společnosti, jež mají své ústředí ve Španělsku, nebo společnosti se sídlem v EU a s pobočkou ve Španělsku.

45

(46)  Viz čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES.

46

(47)  Rozhodnutí Komise ze dne 8.5.2001 v případu C 31/98 (Úř. věst. L 12, 15.1.2002, s. 33).

47

(48)  Koordinační střediska (DE); koordinační střediska a finanční společnosti (LU); koordinační střediska Vizcaya (ES); ústředí a mezinárodní finanční fondy (FR); zahraniční příjmy (IE); mezinárodní finanční aktivity (NL).

48

(49)  Rozhodnutí Komise ze dne 12. ledna 2011 v případu daňových odpisů finančního goodwillu vzniklého nabytím podílu v zahraničních podnicích (C 45/07, Úř. věst. L 135, 21.5.2011, s. 1).

49

(50)  Rozhodnutí Komise ze dne 16. května 2000 o režimu podpory prováděném Itálií na pomoc velkým společnostem v tísni (Úř. věst. L 79, 17.3.2001. s. 29).

50

(51)  Rozhodnutí Komise ze dne 3. června 2003, C 87/2001, režim dokládání úlovků na Orknejských ostrovech (Úř. věst. L 211, 21.8.2003, s. 49) a rozhodnutí Komise ze dne 3. června 2003 o půjčkách na nákup rybolovných kvót na Shetlandských ostrovech (Úř. věst., L 211, 21.8.2003, s. 63).

51

(52)  Zejména dopis ze dne 2. srpna 2011.

52

(53)  Rozhodnutí Komise ze dne 8. května 2001 o státní podpoře poskytnuté Francií ve prospěch společnosti Bretagne Angleterre Irlande („BAI“ nebo „Brittany Ferries“) (Úř. věst. L 12, 15.1.2002, s. 33).

53

(54)  Viz Úřední věstník španělského parlamentu, Poslanecká sněmovna, VII. funkční období, řada A: Návrhy právních předpisů, č. 50-1, 10. října 2001, s. 22–25 ($url$http://www.congreso.es$/url$).

54

(55)  Případ státní podpory C 66/2003, rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2004 o státní podpoře, kterou hodlá Nizozemsko poskytnout na šest smluv o stavbě lodí ve prospěch čtyř loděnic (Úř. věst. L 39, 11.2.2005, s. 48).

55

(56)  Případ státní podpory C 46/2004, rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006 o režimu podpor, které poskytla Francie podle článku 39 CA Obecného daňového zákoníku (Úř. věst. L 112, 30.4.2007, s. 43).

56

(57)  Dopis ze dne 9.3.2009.

57

(58)  Viz zejména odstavec 13.

58

(59)  Viz dopis ze dne 2.8.2011.

59

(60)  Oznámení zaevidovaná pod čísly případů N 601 až N 606/2002.

60

(61)  Viz dopis ze dne 11. listopadu 2003, Úř. věst. C 11, 15.1.2004, s. 5.

61

(62)  Viz rozhodnutí K(2004) 2213, Úř. věst. L 39, 11.2.2005, s. 48.

62

(63)  Viz 24. bod odůvodnění rozhodnutí K(2004) 2213.

63

(64)  Viz rozhodnutí ze dne 17.2.2003, Úř. věst. L 204, 13.8.2003, s. 51 (IE); rozhodnutí ze dne 17.2.2003, Úř. věst. L 180, 8.7.2003, s. 52 (NL); dvě rozhodnutí ze dne 16.10.2002, Úř. vest. L 153, 20.6.2003, s. 40 a Úř. věst. L 170, 9.7.2003, s. 20 (LU); rozhodnutí ze dne 22.8.2002, Úř. věst. L 31, 6.2.2003, s. 26 (ES); rozhodnutí ze dne 5.9.2002, Úř. věst. L 177, 16.7.2003, s. 17 (DE); rozhodnutí ze dne 11.12.2002, Úř. věst. L 330, 18.12.2003, s. 23 a rozhodnutí ze dne 13.5.2003, Úř. věst. L 23, 28.1.2004, s. 1 (FR); rozhodnutí ze dne 24.6.2003, Úř. věst. L 23, 28.1.2004, s. 14 (BE); a rozhodnutí ze dne 30.3.2004, Úř. věst. L 29, 2.2.2005, s. 24 (UK).

64

(65)  Španělsko uveřejnilo toto daňové opatření dne 1. prosince 2008:

65

$url$http://petete.meh.es/Scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?Consulta=CONSULTA&Pos=7262$/url$ (naposledy konzultováno dne 19.6.2013).

(66)  La Gerencia Naval ($url$http://www.gernaval.org/$/url$), podle svých stanov veřejný podnik, schválený královským dekretem č. 3451/2000 ze dne 22. prosince 2000 (BOE, 11.1.2001).

66

La Gerencia Naval

(67)  Rozhodnutí Komise ze dne 12.1.2011 v případu C-45/2007, 192. bod odůvodnění, Úř. věst. L 135, 21.5.2011, s. 1. rozhodnutí Komise ze dne 13.11.2007 v případu C-15/2002, 85. bod odůvodnění, Úř. věst, L 90, 2.4.2008, s. 7. rozhodnutí Komise ze dne 9.3.2004 v případu C-33/2003, 47., 48. a 66. bod odůvodnění, Úř. věst. L 190, 22.7.2005, s. 13. a rozhodnutí Komise ze dne 16.5.2000 v případu C-68/1999, 73. bod odůvodnění, Úř. věst. L 79, 17.3.2001, s. 29.

67

(68)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

68

(69)  Viz rozsudek ve věci Belgie v. Komise (Maribel bis/ter) C-75/97, Sb. rozh. 1999, s. I-3671, bod 32.

69

Belgie

Komise

(70)  Viz zejména dopis španělských orgánů ze dne 2. srpna 2011 reagující na rozhodnutí Komise K(2011) 4494 v konečném znění, oddíl 3.2.2. Ustanovení o transparentnosti vztahující se na hospodářská zájmová sdružení, první odstavec: „V souladu s článkem 1 zákona č. 12/1991 ze dne 29. dubna 1991 o hospodářských zájmových sdruženích ... mají tyto subjekty právní subjektivitu, jsou obchodní povahy a jsou schopny vykonávat hospodářskou činnost“.

70

(71)  Viz rozsudky ve věcech 118/85 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1987, s. 2599, bod 7; C-35/96 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1998, s. I-3851, bod 36; a spojených věcech C-180/98 až C-184/98 Pavlov a další, Sb. rozh. 2000, s. I-6451, bod 75.

71

Komise

Itálie

Komise

Itálie

Pavlov a další

(72)  Viz rozsudek ve věci C-172/03 Heiser, Sb. rozh. 2005, s. I-1627, bod 40.

72

Heiser

(73)  Tyto dodatečné náklady, které odpovídají kladnému rozdílu mezi náklady odečtenými pro daňové účely podle článku 115 a náklady zanesenými v účetnictví, musí být vykázány v daňovém přiznání příjemce.

73

(74)  Viz rozsudek ve věci C-295/97 Piaggio, Sb. rozh. 1999, s. I-3735, bod 39 a citovaná judikatura.

74

Piaggio

(75)  Viz rozsudek ve spojených věcech T-92/00 a T-103/00 Diputación Foral de Álava v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. II-1385, bod 58.

75

Diputación Foral de Álava

Komise

(76)  Tamtéž, bod 35.

76

Tamtéž

(77)  Ustanovení čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO: „Ministerstvo ... může stanovit datum uvedené v odstavci 6 ... s ohledem na zvláštní znaky smluvního období nebo doby výstavby dotyčného majetku a zvláštní povahu jeho hospodářského využití za předpokladu, že stanovení tohoto data neovlivní výpočet základu daně vzniklého skutečným užíváním majetku nebo plateb vyplývajících z převodu vlastnických práv, které musí být stanoveny v souladu s všeobecným daňovým režimem nebo v souladu se zvláštním režimem ...“ (podtrhnuto námi).

77

(78)  Ustanovení čl. 49 odst. 3 písm. c) nařízení o DPPO: „Žádost musí obsahovat přinejmenším tyto údaje: c) prokázání zvláštností ve využití majetku. Musí být předloženy právní a finanční zprávy o zamýšleném použití majetku zakoupeného prostřednictvím dohody o finančním leasingu, uvádějící konkrétní smluvní formulace, které budou použity, a kladné a záporné finanční toky, jež nastanou.“

78

(79)  Dopisy španělských orgánů ze dne 27. března 2008, 10. března 2010 a 27. července 2010, ve kterých byla shrnuta schválení vydaná do konce června 2010.

79

(80)  „Španělské orgány odmítají, že by „prakticky“ potvrdily, jak bylo uvedeno v bodě rozhodnutí Komise, že ustanovení čl. 115 odst. 11 zákona o DPPO se týkají pouze majetku, který následně přešel do režimu zdanění podle tonáže.“

80

(81)  Španělské orgány pouze poukázaly na potíže při výkladu vyvolané požadavkem zákonodárce, aby použití předčasného odpisování bylo vázáno na to, že nedojde k ovlivnění výpočtu daňového základu odvozeného ze skutečného užívání majetku a z příjmu vzniklého jeho převodem.

81

(82)  Smlouva o pronájmu lodi bez posádky mezi hospodářským zájmovým sdružením a rejdařskou společností by, jak se zdá, vyplynula z výkladu jedné z podmínek stanovených článkem 48 zákona o DPPO a podléhala by přezkumu a schválení daňovou správou.

82

(83)  Zejména článek 49 nařízení o DPPO.

83

(84)  Ustanovení čl. 49 odst. 4 nařízení o DPPO: „Generální ředitelství pro daně si může od subjektu daně vyžádat jakékoli údaje. zprávy, záznamy a důkazy, jež považuje za nutné.“

84

(85)  Úř. věst. C 384, 10.12.1998.

85

(86)  Rozsudek ve věci C-241/94 Francie v. Komise (Kimberly Clark Sopalin), Sb. rozh. 1996, s. I-4551.

86

Francie

Komise

(87)  Viz sdělení o daňové podpoře, oddíl týkající diskrece ve správní praxi, bod 21 a 22.

87

(88)  Viz rozhodnutí Komise K(2002) 582 v konečném znění ze dne 27. února 2002, oddíl 2.12.1. Kapitálové příspěvky: „Kapitálové zisky vzniklé před vstupem do režimu zdanění podle tonáže podléhají plnému zdanění podle běžných pravidel daně z příjmu právnických osob, když je loď prodána. Za účelem dodržení tohoto ustanovení musí příjemce zřídit rezervní fond ve výši rovnající se rozdílu mezi běžnou tržní hodnotou a čistou účetní hodnotou každé lodi a zohlednit tak kapitálové zisky z lodí vstupujících do tohoto režimu. V případě převodu vlastnických práv podléhá tento rezervní fond plnému zdanění. Aby se dále zabránilo obcházení daňových předpisů při přechodu na nový režim, je při prodeji lodi plně zdaněn běžnou sazbou také případný kladný rozdíl mezi výší daňového odpisu a účetního odpisu, takže nedojde k tomu, že výše účetního odpisu nižší než výše daňového odpisu se změní v nižší nominální kapitálový zisk, čímž by se daňový subjekt částečně vyhnul zaplacení plné daně z kapitálových zisků“ (podtrženo námi).

88

(89)  Viz 73. bod odůvodnění rozhodnutí Komise K(2011) 4494 v konečném znění.

89

(90)  Viz $url$http://petete.meh.es/scripts/know3.exe/tributos/CONSUVIN/texto.htm?NDoc=12728&Consulta=buques&Pos=230$/url$

90

(91)  Viz zejména rozsudky ve věcech 730/79 Philip Morris v. Komise, Sb. rozh. 1980, s. 2671, bod 11; C-53/00 Ferring, Sb. rozh. 2001, s. I-9067, bod 21 a C-372/97 Itálie v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. I-3679, bod 44.

91

Philip Morris

Komise

Ferring

Itálie

Komise

(92)  Rozsudek ve věci T-214/95 Het Vlaamse Gewest v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. II-717.

92

Het Vlaamse Gewest

Komise

(93)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

93

(94)  Jak je vysvětleno v oddílech 127) a 139), Komise nepovažuje ustanovení čl. 115 odst. 6 (zrychlené odpisování) a článku 48 (právní status hospodářského zájmového sdružení) zákona o DPPO za státní podporu.

94

(95)  Viz pokyny pro námořní dopravu, oddíl 3.1 Daňové zacházení se společnostmi vlastnícími lodě, odstavec 12: „Tyto pokyny se vztahují pouze na námořní dopravu.“

95

(96)  Viz pokyny pro námořní dopravu, oddíl 3.1 Daňové zacházení se společnostmi vlastnícími lodě, odstavce 11, 12 a 16: „Společnosti spravující lodi mohou získat nárok na podporu pouze s ohledem na lodi, pro které jim byla svěřena celková technická správa a správa posádky. Aby se správci lodí stali způsobilými, musí ... převzít od majitele plnou zodpovědnost za provoz lodi, jakož i veškeré povinnosti a zodpovědnosti uložené předpisem ISM“; „Komise smí přijmout tvrzení, že vlečení jiných lodí, ropných plošin atd. spadá také do této definice.“ a „„Hloubení“ není v zásadě způsobilé pro podporu v oblasti námořní dopravy. Daňová opatření pro společnosti (jako např. tonážní poplatek) lze nicméně uplatnit na ta lodní rypadla, jejichž činnost představuje „námořní dopravu“ ...“

96

(97)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 11. prosince 2002 v případu N 504/02, Irsko, Zavedení zdanění podle tonáže, 28. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 20.12.2011 v případu SA.30515, Finsko, Změny v režimu podpory prostřednictvím zdanění podle tonáže, 10. bod odůvodnění.

97

(98)  Viz pokyny pro námořní dopravu, bod 2.2 Obecné cíle revidovaných pokynů ke státní podpoře.

98

(99)  Viz oddíl 2.4 Příjemci: „Příjemci režimu zdanění podle tonáže mohou být společnosti námořní dopravy registrované podle španělských právních předpisů, jejichž činnost zahrnuje provozování vlastních a pronajatých lodí“ a oddíl 2.5 Způsobilé činnosti/lodě: „Režim zdanění podle tonáže se vztahuje pouze na příjem z námořních lodí provozovaných v námořní dopravě. Způsobilé činnosti mají zahrnovat pouze námořní dopravu.“

99

(100)  Je třeba poznamenat, že hospodářská zájmová sdružení, podobně jako jiné formy podniků, v zásadě mohou zvolit režim zdanění podle tonáže, jestliže provádějí slučitelné činnosti.

100

(101)  Pokyny Společenství pro státní podporu v námořní dopravě (Úř. věst. C 205, 5.7.1997, s. 5) (použitelné do 16.1.2004), Úř. věst. C 13, 17.1.2004, s. 3 (použitelné od 17.1.2004).

101

(102)  Rámec pro státní podporu v odvětví stavby lodí (Úř. věst. C 317, 20.12.2003, s. 1). Avšak vzhledem k tomu, že loděnice nejsou příjemci podpory a hospodářský tok v jejich prospěch není možné kvantifikovat, není nutno posuzovat podporu podle tohoto rámce.

102

(103)  Viz pokyny pro námořní dopravu, oddíl 2.1 Oblast působnosti přepracovaných pokynů ke státní podpoře, odstavec 1: „Tyto pokyny se vztahují na všechny podpory poskytnuté členskými státy nebo prostřednictvím státních zdrojů ve prospěch námořní dopravy“ a oddíl 3.1 Daňové zacházení se společnostmi vlastnícími lodě, odstavec 12: „Tyto pokyny se vztahují pouze na námořní dopravu.“

103

(104)  Viz pokyny pro námořní dopravu, oddíl 3.1 Daňové zacházení se společnostmi vlastnícími lodě, poslední odstavec: „musí být daňové výhody uvedené výše omezeny na činnosti námořní dopravy. Proto v případech, kdy se společnost vlastnící lodi zabývá také jinými komerčními činnostmi, bude v zájmu zabránění průniku daňových výhod do jiných činností vyžadováno vedení transparentního účetnictví.“

104

(105)  Státní podpora C 46/2004, rozhodnutí Komise ze dne 20.12.2006 o režimu podpor, které poskytla Francie podle článku 39 CA Obecného daňového zákoníku (Úř. věst. L 112, 30.4.2007, s. 43).

105

(106)  Jak je uvedeno výše, Španělsko se jako základ pro stanovení slučitelnosti odvolávalo na rozhodnutí Komise z roku 2002 schvalující španělské zdanění podle tonáže. Závěr, že zdanění podle tonáže je slučitelné s vnitřním trhem, je ve skutečnosti založen na pokynech pro námořní dopravu.

106

(107)  Tento strop se vztahuje pouze na určité kategorie podpory vymezené v pokynech: daňová a sociální opatření na zlepšení konkurenceschopnosti, úlevy na posádku, investiční podporu a regionální podporu.

107

(108)  Viz rozsudek ve spojených věcech T-115/09 a T-116/09 Electrolux AB and Whirlpool Europe BV v. Komise.

108

Electrolux AB and Whirlpool Europe BV

Komise.

(109)  Viz rozsudek ve věci C-110/03 Belgie v. Komise, bod 71 a citovaná judikatura.

109

Belgie

Komise

(110)  Koordinační střediska (DE); koordinační střediska a finanční společnosti (LU); koordinační střediska Vizcaya (ES); ústředí a mezinárodní finanční fondy (FR); zahraniční příjmy (IE); mezinárodní finanční aktivity (NL).

110

(111)  Odpověď ze dne 12. července 1990 na písemnou otázku č. 1735/90 od p. G. de Vriese Komisi (Úř. věst. C 63, 11.3.1991, s. 37).

111

(112)  Rozsudky ve věcech C 167/06 P Komninou a další v. Komise, bod 63; a C–537/08 P Kahla Thüringen Porzellan v. Komise, Sb. rozh. 2010, s. I-12917, bod 63.

112

Komninou a další

Komise

Kahla Thüringen Porzellan

Komise

(113)  Rozsudky ve věcech C-289/81, Mavridis v. Parlament, Sb. rozh. 1983, s. 1731; a T-290/97, Mehibas Dordtselaan BV v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-15, bod 59. Viz také rozsudky ve věcech 265/85, Sb. rozh. 1987, s. 1155, bod 44; a C-152/88 Sofrimport v. Komise, Sb. rozh. 1990, s. I-153, bod 26.

113

Mavridis

Parlament

Mehibas Dordtselaan BV

Komise, Sb. rozh.

Sofrimport

Komise,

(114)  Rozsudky ve věcech C-289/81, Mavridis v. Parlament, Sb. rozh. 1983, s. 1731; a T-290/97, Mehibas Dordtselaan BV v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-15, bod 59. Viz také rozsudky ve věcech 265/85, Sb. rozh. 1987, s. 1155, bod 44; a C-152/88 Sofrimport v. Komise, Sb. rozh. 1990, s. I-153, bod 26.

114

Mavridis

Parlament

Mehibas Dordtselaan BV

Komise, Sb. rozh.

Sofrimport

Komise,

(115)  Podle čl. 108 odst. 3 SFEU jsou členské státy povinny oznámit Komisi nová opatření podpory a požádat ji o schválení dříve, než začnou toto opatření provádět. Kapitola II nařízení o postupech (Úř. věst. L 83, 27.3.1999) stanoví podrobná pravidla pro uplatňování článku 107 na oznámenou podporu.

115

(116)  Viz rozsudek ve spojených věcech C-183/02 P a C-187/02 P Demesa a Territorio Histórico de Álava v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. I-10609, bod 44–45 a 52.

116

Demesa a Territorio Histórico de Álava

Komise

(117)  Viz rozsudek ve spojených věcech T-427/04 a T-17/05 Francie v. Komise (France Télécom), Sb. rozh. 2009, s. II-4315, bod 263.

117

Francie

Komise

(118)  Viz 187. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí.

118

(119)  Rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2004 o státní podpoře, kterou hodlá Nizozemsko poskytnout na šest smluv o stavbě lodí ve prospěch čtyř loděnic.

119

(120)  Viz tabulka 2 v 9. bodě odůvodnění rozhodnutí Komise ze dne 11. listopadu 2003, Úř. věst. C 11, 15.1.2004, s. 7.

120

(121)  Viz 8. bod odůvodnění výše uvedeného rozhodnutí Komise ze dne 11. listopadu 2003: „Účelem oznámené podpory je vyrovnat úrokové subvence, jež údajně nabídlo Španělsko. Nizozemsko tvrdí, že ... ceny nabídnuté španělskými loděnicemi zahrnovaly úrokové subvence na financování vývozu, jež podporují španělské orgány, na základě španělského královského dekretu 442/94“.

121

(122)  Úř. věst. L 202, 18.7.1998, s. 1.

122

(123)  Úř. věst. C 317, 30.12.2003, s. 11.

123

(124)  Viz 24. bod odůvodnění výše uvedeného konečného rozhodnutí dne 30. června 2004: „Při řízení poskytování státní podpory musí Komise při své poslední analýze spoléhat na výroky členského státu, který (by) měl údajně podporu poskytnout.“

124

(125)  Viz 14. bod odůvodnění výše uvedeného rozhodnutí Komise ze dne 11. listopadu 2003.

125

(126)  Viz sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3).

126

(127)  Viz rozsudek ve spojených věcech C-74/00 P a C-75/00 P Falck a Acciaierie di Bolzano v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I-7869, bod 140.

127

Falck a Acciaierie di Bolzano

Komise,

(128)  Viz rozsudek ve věci T-308/00 Salzgitter v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. II-1933.

128

Salzgitter

Komise

(129)  Rozsudek ve věci C-408/04P Komise v. Salzgitter, Sb. rozh. 2008, s. I-2767.

129

Komise

Salzgitter, Sb. rozh.

(130)  V praxi byly první operace v rámci španělského systému zdanění leasingu podle všeho zorganizovány v červenci 2002.

130

(131)  Úř. věst. L 12, 15.1.2002, s. 33.

131

(132)  Osm žádostí o informace bylo zasláno Španělsku dne: 15.9.2006, 30.1.2007, 6.11.2007, 5.2.2008, 3.3.2008, 23.9.2008, 11.1.2010, 12.5.2010.

132

(133)  Viz 196. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí.

133

(134)  Viz zejména rozhodnutí ve věci C-348/93 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1995, s. I-673, bod 26.

134

(135)  Rozhodnutí ve věci C-277/00 Německo v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. I-3925, bod 76.

135

(136)  Věc C-350/93 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1995, s. I-699, bod 22.

136

(137)  Rozsudek ze dne 8. prosince 2011 ve věci C-275/10, Residex Capital IV, dosud nezveřejněný, bod 43–45.

137

Residex Capital IV

(138)  Obdobně viz věc C-126/97 Eco Swiss China Time, Sb. rozh. 1999, s. I-3055, bod 36–41.

138

Eco Swiss China Time,

(139)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1

139

(140)  Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1.

140

---

PŘÍLOHA

Informace o přijatých částkách podpory, částkách určených k vrácení a o již vrácených částkách podpory

| Identifikace příjemce | Celková částka podpory poskytnuté v daném režimu (1) | Celková částka podpory určené k vrácení (1)

  (původní) | Celková, již vrácená částka (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Původní | Úroky z vymáhané podpory |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Identifikace příjemce

Celková částka podpory poskytnuté v daném režimu (1)

Celková částka podpory určené k vrácení (1)

(původní)

Celková, již vrácená částka (1)

Původní

Úroky z vymáhané podpory

---

(1)  V milionech vnitrostátní měny.

---

| 16.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 114/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 114/48

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 2. října 2013

o vyrovnání společnosti Simet SpA za služby veřejné dopravy poskytované mezi lety 1987 a 2003 (státní podpora SA.33037 (2012/C) – Itálie)

(oznámeno pod číslem C(2013) 6251)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2014/201/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1), a s ohledem na zaslané připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Elektronickým oznámením ze dne 18. května 2011 oznámily italské orgány v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, že přistoupí k vyrovnání společnosti Simet SpA (dále jen „společnost Simet“) za poskytování služeb meziregionální osobní autobusové dopravy v letech 1987 až 2003 v rámci závazku veřejné služby na základě rozsudku „Státní rady“ (Consiglio di Stato), což je nejvyšší italský správně-soudní orgán (dále jen „oznámené opatření“). Toto oznámení bylo zaevidováno pod číslem jednacím SA.33037. |
| --- | --- |

(1)

Elektronickým oznámením ze dne 18. května 2011 oznámily italské orgány v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, že přistoupí k vyrovnání společnosti Simet SpA (dále jen „společnost Simet“) za poskytování služeb meziregionální osobní autobusové dopravy v letech 1987 až 2003 v rámci závazku veřejné služby na základě rozsudku „Státní rady“ (Consiglio di Stato), což je nejvyšší italský správně-soudní orgán (dále jen „oznámené opatření“). Toto oznámení bylo zaevidováno pod číslem jednacím SA.33037.

| (2) | Italské orgány předložily ohledně oznámeného opatření další informace ve dnech 12. července 2011, 5. října 2011, 20. února 2012, 2. a 28. března 2012 a 17. dubna 2012. |
| --- | --- |

(2)

Italské orgány předložily ohledně oznámeného opatření další informace ve dnech 12. července 2011, 5. října 2011, 20. února 2012, 2. a 28. března 2012 a 17. dubna 2012.

| (3) | Dopisem ze dne 31. května 2012 Komise italským orgánům oznámila své rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).
  V přijatých lhůtách byly obdrženy tyto připomínky:






  — | italské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisy ze dne 1. června 2012, 24. září 2012 a 11. října 2012, |
| --- | --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 31. května 2012 Komise italským orgánům oznámila své rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).

V přijatých lhůtách byly obdrženy tyto připomínky:

—

italské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisy ze dne 1. června 2012, 24. září 2012 a 11. října 2012,

| — | jedinou třetí stranou, která v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení předložila připomínky, byla společnost Simet, možný příjemce oznámeného opatření. Její připomínky byly doručeny ve dnech 4. srpna 2012, 31. října 2012 a 13. prosince 2012, |
| --- | --- |

—

jedinou třetí stranou, která v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení předložila připomínky, byla společnost Simet, možný příjemce oznámeného opatření. Její připomínky byly doručeny ve dnech 4. srpna 2012, 31. října 2012 a 13. prosince 2012,

| — | italské orgány se vyjádřily k připomínkám třetí strany dopisy ze dnů 28. listopadu 2012, 4. prosince 2012, 19. prosince 2012 a 10. ledna 2013. |
| --- | --- |

—

italské orgány se vyjádřily k připomínkám třetí strany dopisy ze dnů 28. listopadu 2012, 4. prosince 2012, 19. prosince 2012 a 10. ledna 2013.

2.   POPIS OPATŘENÍ

2.1   SPOLEČNOST A POSKYTNUTÉ SLUŽBY

| (4) | Společnost Simet je soukromá společnost, která provozuje pravidelnou osobní autobusovou dopravu na základě koncesí na službu, které jí italský stát udělil podle zákona č. 1822/39 (2). Konkrétně společnost Simet provozuje meziregionální linkovou dopravu propojující Kalábrii s ostatními italskými regiony. Vedle těchto služeb, které tvoří zhruba dvě třetiny jejích příjmů, poskytuje společnost Simet rovněž jiné služby včetně služeb nabízejících mezinárodní přepravu, turistické služby a pronájem autobusů s řidičem (3), jež představují zbývající třetinu celkových příjmů společnosti. |
| --- | --- |

(4)

Společnost Simet je soukromá společnost, která provozuje pravidelnou osobní autobusovou dopravu na základě koncesí na službu, které jí italský stát udělil podle zákona č. 1822/39 (2). Konkrétně společnost Simet provozuje meziregionální linkovou dopravu propojující Kalábrii s ostatními italskými regiony. Vedle těchto služeb, které tvoří zhruba dvě třetiny jejích příjmů, poskytuje společnost Simet rovněž jiné služby včetně služeb nabízejících mezinárodní přepravu, turistické služby a pronájem autobusů s řidičem (3), jež představují zbývající třetinu celkových příjmů společnosti.

| (5) | V říjnu 1999 společnost Simet poprvé podala žádost Ministerstvu infrastruktury a dopravy (dále jen „ministerstvo“) o vyrovnání za závazky veřejné služby spočívající v poskytování meziregionální autobusové přepravy, a to v letech počínajících rokem 1987 (4). Ministerstvo tuto žádost i žádosti následující zamítlo s tím, že společnost Simet nepověřilo provozováním veřejných služeb. |
| --- | --- |

(5)

V říjnu 1999 společnost Simet poprvé podala žádost Ministerstvu infrastruktury a dopravy (dále jen „ministerstvo“) o vyrovnání za závazky veřejné služby spočívající v poskytování meziregionální autobusové přepravy, a to v letech počínajících rokem 1987 (4). Ministerstvo tuto žádost i žádosti následující zamítlo s tím, že společnost Simet nepověřilo provozováním veřejných služeb.

| (6) | Podle italských orgánů tak společnost Simet, stejně jako jiní provozovatelé meziregionální linkové dopravy, fungovala na základě dočasných licencí (koncesí), jež se na žádost provozovatele každoročně obnovují. Na základě těchto koncesí měli provozovatelé výhradní právo poskytovat předmětné služby. Podle pravidel pro koncesi s roční platností nezískal provozovatel poskytnutím služby nárok na podporu nebo na jakoukoli náhradu a mělo se za to, že podnik provozuje službu s vědomím všech rizik a nebezpečí. Poplatky, které společnost sama navrhla, odpovídají poplatkům uvedeným v pravidlech pro koncesi s roční platností, jež byla schválena ministerstvem. |
| --- | --- |

(6)

Podle italských orgánů tak společnost Simet, stejně jako jiní provozovatelé meziregionální linkové dopravy, fungovala na základě dočasných licencí (koncesí), jež se na žádost provozovatele každoročně obnovují. Na základě těchto koncesí měli provozovatelé výhradní právo poskytovat předmětné služby. Podle pravidel pro koncesi s roční platností nezískal provozovatel poskytnutím služby nárok na podporu nebo na jakoukoli náhradu a mělo se za to, že podnik provozuje službu s vědomím všech rizik a nebezpečí. Poplatky, které společnost sama navrhla, odpovídají poplatkům uvedeným v pravidlech pro koncesi s roční platností, jež byla schválena ministerstvem.

| (7) | V průběhu let předložila společnost celou řadu žádostí o změnu podmínek pro poskytování služeb, kterým bylo obvykle vyhověno postupem stanoveným v dekretu prezidenta Italské republiky č. 369/94 (5). Články 4 a 5 dekretu prezidenta Italské republiky č. 369/94 stanoví podrobný postup pro posuzování a komparativní rozbor žádostí o zavedení jakékoli nové služby na základě koncese. |
| --- | --- |

(7)

V průběhu let předložila společnost celou řadu žádostí o změnu podmínek pro poskytování služeb, kterým bylo obvykle vyhověno postupem stanoveným v dekretu prezidenta Italské republiky č. 369/94 (5). Články 4 a 5 dekretu prezidenta Italské republiky č. 369/94 stanoví podrobný postup pro posuzování a komparativní rozbor žádostí o zavedení jakékoli nové služby na základě koncese.

2.2   ROZHODNUTÍ STÁTNÍ RADY, JEŽ BYLA PŘIJATA PŘED ROZHODNUTÍM O ZAHÁJENÍ

| (8) | V reakci na zamítnutí ministerstva poskytnout vyrovnání za závazky veřejné služby za období od roku 1987 podala společnost Simet odvolání k správnímu soudu a žádala v něm vyrovnání za plnění závazků veřejné služby. |
| --- | --- |

(8)

V reakci na zamítnutí ministerstva poskytnout vyrovnání za závazky veřejné služby za období od roku 1987 podala společnost Simet odvolání k správnímu soudu a žádala v něm vyrovnání za plnění závazků veřejné služby.

| (9) | Po řízeních v několika stupních měla Státní rada prostřednictvím rozsudku č. 1405/2010 ze dne 9. března 2010 (rozhodnutí č. 1405/2010) (dále jen „rozsudek č. 1405/2010“) za to, že společnost Simet má nárok na vyrovnání za službu linkové autobusové dopravy (převážně meziregionální) poskytovanou na základě koncesí vydávaných italským státem. V rozsudku bylo kromě jiného stanoveno, že přesná výše náhrady má být určena na základě spolehlivých údajů z účetních záznamů společnosti. |
| --- | --- |

(9)

Po řízeních v několika stupních měla Státní rada prostřednictvím rozsudku č. 1405/2010 ze dne 9. března 2010 (rozhodnutí č. 1405/2010) (dále jen „rozsudek č. 1405/2010“) za to, že společnost Simet má nárok na vyrovnání za službu linkové autobusové dopravy (převážně meziregionální) poskytovanou na základě koncesí vydávaných italským státem. V rozsudku bylo kromě jiného stanoveno, že přesná výše náhrady má být určena na základě spolehlivých údajů z účetních záznamů společnosti.

| (10) | Jak je podrobněji vysvětleno v rozhodnutí o zahájení řízení, rozsudek č. 1405/2010 však přesně nedefinoval, na základě jakého právního aktu byl uložen závazek veřejné služby, ani v jaké formě. Ve výnosu č. 2072/2011, jenž byl vydán dne 18. ledna 2011 v reakci na nerespektování rozsudku č. 1405/2010 správními orgány, je Státní rada ve věci jednoznačnější a prohlašuje, že „ministerstvo vícekrát odmítlo, aby společnost změnila trasy, jízdní řády a místa zastávek a nařídilo, aby tarify nepřevyšovaly tarify, jež si účtují italské železnice, což jsou faktory, které společnost považuje pro provozování veřejné služby za příznačné“. |
| --- | --- |

(10)

Jak je podrobněji vysvětleno v rozhodnutí o zahájení řízení, rozsudek č. 1405/2010 však přesně nedefinoval, na základě jakého právního aktu byl uložen závazek veřejné služby, ani v jaké formě. Ve výnosu č. 2072/2011, jenž byl vydán dne 18. ledna 2011 v reakci na nerespektování rozsudku č. 1405/2010 správními orgány, je Státní rada ve věci jednoznačnější a prohlašuje, že „ministerstvo vícekrát odmítlo, aby společnost změnila trasy, jízdní řády a místa zastávek a nařídilo, aby tarify nepřevyšovaly tarify, jež si účtují italské železnice, což jsou faktory, které společnost považuje pro provozování veřejné služby za příznačné“.

| (11) | Ačkoli rozsudek č. 1405/2010 uvádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (6), jež upravuje vyrovnání za veřejné služby, když „v případě vyrovnání stanoví kritéria, jež nejsou nepodobná kritériím stanoveným předchozími právními předpisy Společenství“, nařídila Státní rada příslušným orgánům, aby ve smyslu článků 6, 10 a 11 nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 (7) uhradily společnosti Simet vyrovnání. |
| --- | --- |

(11)

Ačkoli rozsudek č. 1405/2010 uvádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (6), jež upravuje vyrovnání za veřejné služby, když „v případě vyrovnání stanoví kritéria, jež nejsou nepodobná kritériím stanoveným předchozími právními předpisy Společenství“, nařídila Státní rada příslušným orgánům, aby ve smyslu článků 6, 10 a 11 nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 (7) uhradily společnosti Simet vyrovnání.

| (12) | Italské orgány se rozhodly počkat s vykonáním rozsudků Státní rady (rozsudek č. 1405/2010 a výnos č. 2072/2010) a s uhrazením vyrovnání společnosti Simet na hodnocení Komise týkající se oznámených opatření. |
| --- | --- |

(12)

Italské orgány se rozhodly počkat s vykonáním rozsudků Státní rady (rozsudek č. 1405/2010 a výnos č. 2072/2010) a s uhrazením vyrovnání společnosti Simet na hodnocení Komise týkající se oznámených opatření.

2.3   VÝŠE MOŽNÉHO VYROVNÁNÍ ZA ZÁVAZKY VEŘEJNÉ SLUŽBY, JEŽ BYLA PŮVODNĚ OZNÁMENA

| (13) | Pokud jde o výši vyrovnání, jež má být společnosti Simet uhrazeno za poskytnuté služby, předložily italské orgány Komisi zprávu, kterou si společnost Simet objednala u externího poradce (dále jen „úvodní zpráva“), aniž by se ztotožňovaly s odhady, jež jsou v ní uvedeny. V úvodní zprávě se dlužné vyrovnání odhaduje na zhruba 59,4 milionu EUR (8). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o výši vyrovnání, jež má být společnosti Simet uhrazeno za poskytnuté služby, předložily italské orgány Komisi zprávu, kterou si společnost Simet objednala u externího poradce (dále jen „úvodní zpráva“), aniž by se ztotožňovaly s odhady, jež jsou v ní uvedeny. V úvodní zprávě se dlužné vyrovnání odhaduje na zhruba 59,4 milionu EUR (8).

| (14) | Následně však byly žádosti o vyrovnání znovu posuzovány, neboť po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení Státní rada požádala o nezávislé posouzení vhodné úrovně vyrovnání. Výsledek uvedeného posouzení je probrán v oddílech 2.6 a 2.7. |
| --- | --- |

(14)

Následně však byly žádosti o vyrovnání znovu posuzovány, neboť po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení Státní rada požádala o nezávislé posouzení vhodné úrovně vyrovnání. Výsledek uvedeného posouzení je probrán v oddílech 2.6 a 2.7.

2.4   DOBA TRVÁNÍ

| (15) | Ačkoli společnost Simet požadovala vyrovnání za služby poskytnuté do konce roku 2013 (9), mají italské orgány za to, že příslušné období pro toto oznámení se vztahuje pouze na roky 1987 – 2003, neboť rozsudek č. 1405/2010 se týká výhradně odvolání vztahujícího se na uvedený časový úsek. V bodě 3.1 uvedeného rozsudku se jednoznačně odkazuje na vyrovnání za roky 1987 až 2003. |
| --- | --- |

(15)

Ačkoli společnost Simet požadovala vyrovnání za služby poskytnuté do konce roku 2013 (9), mají italské orgány za to, že příslušné období pro toto oznámení se vztahuje pouze na roky 1987 – 2003, neboť rozsudek č. 1405/2010 se týká výhradně odvolání vztahujícího se na uvedený časový úsek. V bodě 3.1 uvedeného rozsudku se jednoznačně odkazuje na vyrovnání za roky 1987 až 2003.

2.5   VÝVOJ SOUDNÍHO ŘÍZENÍ NA VNITROSTÁTNÍ ÚROVNI PO PŘIJETÍ ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (16) | Poté, co italské orgány odmítly vykonat rozsudek č. 1405/2010 a výnos č. 2072/2011, přijala Státní rada nový výnos, tj. výnos č. 270/2012, jehož prostřednictvím jmenovala nezávislou poradní komisi, aby rozhodla o způsobu provedení rozsudku č. 1405/2010. |
| --- | --- |

(16)

Poté, co italské orgány odmítly vykonat rozsudek č. 1405/2010 a výnos č. 2072/2011, přijala Státní rada nový výnos, tj. výnos č. 270/2012, jehož prostřednictvím jmenovala nezávislou poradní komisi, aby rozhodla o způsobu provedení rozsudku č. 1405/2010.

| (17) | Komise tvořená předsedou a dvěma členy byla pověřena výpočtem výše vyrovnání, již je třeba na základě rozsudku č. 1405/2010 vyplatit společnosti Simet. Sporné strany zároveň jmenovaly vlastní odborníky, kteří se vyjádřili k předběžným závěrům poradní komise. V průběhu několika měsíců došlo vzhledem k uvedené situaci k výměně zpráv a protiargumentů. |
| --- | --- |

(17)

Komise tvořená předsedou a dvěma členy byla pověřena výpočtem výše vyrovnání, již je třeba na základě rozsudku č. 1405/2010 vyplatit společnosti Simet. Sporné strany zároveň jmenovaly vlastní odborníky, kteří se vyjádřili k předběžným závěrům poradní komise. V průběhu několika měsíců došlo vzhledem k uvedené situaci k výměně zpráv a protiargumentů.

| (18) | Poradní komise ukončila svou práci v srpnu 2012. Komise nedospěla k jednomyslnému závěru, ale předložila Státní radě dvě odlišné zprávy:






  — | dne 29. srpna 2012 byla předložena zpráva s menšinovým stanoviskem podepsaná předsedou poradní komise jmenovaným Státní radou; ve zprávě se dospělo k závěru, že dostupné údaje nepostačují ke stanovení vyrovnání, jež má být společnosti Simet přiznáno, a že tedy žádné vyrovnání nelze poskytnout, |
| --- | --- | --- |

(18)

Poradní komise ukončila svou práci v srpnu 2012. Komise nedospěla k jednomyslnému závěru, ale předložila Státní radě dvě odlišné zprávy:

—

dne 29. srpna 2012 byla předložena zpráva s menšinovým stanoviskem podepsaná předsedou poradní komise jmenovaným Státní radou; ve zprávě se dospělo k závěru, že dostupné údaje nepostačují ke stanovení vyrovnání, jež má být společnosti Simet přiznáno, a že tedy žádné vyrovnání nelze poskytnout,

| — | dne 20. srpna 2012 byla předložena zpráva s většinovým stanoviskem podepsaná dvěma ze tří poradců jmenovaných Státní radou, v níž poradci dospěli k závěru, že vyrovnání, jež má být společnosti Simet přiznáno, dosahuje výše 22 049 796 EUR. |
| --- | --- |

—

dne 20. srpna 2012 byla předložena zpráva s většinovým stanoviskem podepsaná dvěma ze tří poradců jmenovaných Státní radou, v níž poradci dospěli k závěru, že vyrovnání, jež má být společnosti Simet přiznáno, dosahuje výše 22 049 796 EUR.

| (19) | Jelikož řízení týkající se státních podpor u Evropské komise právě probíhá, nepřijala ještě Státní rada konečné rozhodnutí o výši vyrovnání, jež je třeba společnosti Simet uhradit. |
| --- | --- |

(19)

Jelikož řízení týkající se státních podpor u Evropské komise právě probíhá, nepřijala ještě Státní rada konečné rozhodnutí o výši vyrovnání, jež je třeba společnosti Simet uhradit.

2.6   ZPRÁVA S MENŠINOVÝM STANOVISKEM

| (20) | Ve zprávě s menšinovým stanoviskem jsou zdůrazněny tyto body:






  — | nedostatek jednoznačných údajů pro výpočet vyrovnání (vyžadovaných výnosem č. 2072/2011 a rozsudkem č. 1405/2010), |
| --- | --- | --- |

(20)

Ve zprávě s menšinovým stanoviskem jsou zdůrazněny tyto body:

—

nedostatek jednoznačných údajů pro výpočet vyrovnání (vyžadovaných výnosem č. 2072/2011 a rozsudkem č. 1405/2010),

| — | chybějící systém oddělených účtů stanovený nařízením (EHS) č. 1191/69, jenž je nezbytnou podmínkou pro poskytnutí vyrovnání (aby se předešlo nadměrnému vyrovnání), |
| --- | --- |

—

chybějící systém oddělených účtů stanovený nařízením (EHS) č. 1191/69, jenž je nezbytnou podmínkou pro poskytnutí vyrovnání (aby se předešlo nadměrnému vyrovnání),

| — | nemožnost nahradit systém oddělených účtů jinými účetními systémy, jež ještě neprokázaly, že umožňují přesně určit všechny položky nákladů a výnosů, |
| --- | --- |

—

nemožnost nahradit systém oddělených účtů jinými účetními systémy, jež ještě neprokázaly, že umožňují přesně určit všechny položky nákladů a výnosů,

| — | pokud jde o roky, za něž jsou dostupné údaje analytického účetnictví (pouze dva, a to 2002 a 2003): doklady, jež jsou přílohou účetních závěrek (poznámky o účetních závěrkách a zpráva o transakcích), na uvedené údaje nijak neodkazují. To by naznačovalo, že orgány správy a řízení společnosti nevyužívaly analytické účetnictví jako nástroj kontroly činností podniku, |
| --- | --- |

—

pokud jde o roky, za něž jsou dostupné údaje analytického účetnictví (pouze dva, a to 2002 a 2003): doklady, jež jsou přílohou účetních závěrek (poznámky o účetních závěrkách a zpráva o transakcích), na uvedené údaje nijak neodkazují. To by naznačovalo, že orgány správy a řízení společnosti nevyužívaly analytické účetnictví jako nástroj kontroly činností podniku,

| — | chybějící předem stanovené parametry pro výpočet vyrovnání, |
| --- | --- |

—

chybějící předem stanovené parametry pro výpočet vyrovnání,

| — | společnost neidentifikovala přesné, konkrétní a zřejmé závazky veřejné služby (ve vztahu k druhům stanoveným právními předpisy Unie) pro jednotlivé trasy, |
| --- | --- |

—

společnost neidentifikovala přesné, konkrétní a zřejmé závazky veřejné služby (ve vztahu k druhům stanoveným právními předpisy Unie) pro jednotlivé trasy,

| — | nebylo identifikováno „hospodářské znevýhodnění“ vyplývající z uvedených závazků, |
| --- | --- |

—

nebylo identifikováno „hospodářské znevýhodnění“ vyplývající z uvedených závazků,

| — | nebyl podán důkaz o škodě, již utrpěla společnost Simet, která měla takový důkaz poskytnout v řízeních, jež vedla k vynesení rozsudku č. 1405/2010. |
| --- | --- |

—

nebyl podán důkaz o škodě, již utrpěla společnost Simet, která měla takový důkaz poskytnout v řízeních, jež vedla k vynesení rozsudku č. 1405/2010.

| (21) | V důsledku uvedených opomenutí dospívá zpráva s menšinovým stanoviskem k závěru, že neexistují spolehlivé údaje, aby bylo možné vypočítat vyrovnání stanovené rozsudkem č. 1405/2010, a není tedy možné určit její výši. |
| --- | --- |

(21)

V důsledku uvedených opomenutí dospívá zpráva s menšinovým stanoviskem k závěru, že neexistují spolehlivé údaje, aby bylo možné vypočítat vyrovnání stanovené rozsudkem č. 1405/2010, a není tedy možné určit její výši.

2.7   ZPRÁVA S VĚTŠINOVÝM STANOVISKEM

| (22) | Ve zprávě s většinovým stanoviskem se využívá níže uvedených metod pro výpočet vyrovnání, jež společnosti Simet náleží: |
| --- | --- |

(22)

Ve zprávě s většinovým stanoviskem se využívá níže uvedených metod pro výpočet vyrovnání, jež společnosti Simet náleží:

2.7.1   Vyrovnávací opatření založené na rozdílu mezi provozními náklady a příjmy

2.7.1.1   Metoda odhadu příjmů

| (23) | Za léta 1987 až 1992 a 2002 až 2003 odborníci přímo z finančních účtů vyčlenili příjmy vyplývající z linkové přepravy. Za období let 1993 až 2001 odborníci využili dokumentaci společnosti Simet o příjmech od chvíle, kdy finanční účty za předmětné období neposkytují podrobné údaje o příjmech vyplývajících z uvedené služby (10). Na základě těchto výpočtů byly celkové příjmy za období let 1987–2003 stanoveny na 57 213 440 EUR. |
| --- | --- |

(23)

Za léta 1987 až 1992 a 2002 až 2003 odborníci přímo z finančních účtů vyčlenili příjmy vyplývající z linkové přepravy. Za období let 1993 až 2001 odborníci využili dokumentaci společnosti Simet o příjmech od chvíle, kdy finanční účty za předmětné období neposkytují podrobné údaje o příjmech vyplývajících z uvedené služby (10). Na základě těchto výpočtů byly celkové příjmy za období let 1987–2003 stanoveny na 57 213 440 EUR.

2.7.1.2   Metoda odhadu nákladů na provozování autobusové dopravy

| (24) | Jelikož v období let 1987–1992 nebylo k dispozici analytické účetnictví, rozdělili odborníci náklady na provozování meziregionální linkové dopravy na základě procentního podílu příjmů generovaných těmito službami během uvedeného období. Odborníci zjistili celkovou výši nákladů z každé roční uzávěrky. Aby tedy určili provozní náklady, odečetli z celkových nákladů všechny ostatní neprovozní náklady, tj. úroky, finanční zatížení, ztráty na postoupení aktiv, různé ztráty a náklady, přímé daně a konečné zůstatky. Provozní náklady na provozování meziregionální linkové dopravy byly určeny na základě procentního podílu příjmů generovaných touto službou. |
| --- | --- |

(24)

Jelikož v období let 1987–1992 nebylo k dispozici analytické účetnictví, rozdělili odborníci náklady na provozování meziregionální linkové dopravy na základě procentního podílu příjmů generovaných těmito službami během uvedeného období. Odborníci zjistili celkovou výši nákladů z každé roční uzávěrky. Aby tedy určili provozní náklady, odečetli z celkových nákladů všechny ostatní neprovozní náklady, tj. úroky, finanční zatížení, ztráty na postoupení aktiv, různé ztráty a náklady, přímé daně a konečné zůstatky. Provozní náklady na provozování meziregionální linkové dopravy byly určeny na základě procentního podílu příjmů generovaných touto službou.

| (25) | Za období let 1993–2001 změnila společnost Simet způsob předkládání údajů v ročních uzávěrkách (11). Poradci proto za uvedená léta odečetli z ročních uzávěrek společnosti celkovou hodnotu provozních nákladů jako algebraický součet těchto položek týkajících se výrobních nákladů: pomocný a spotřební materiál, externí služby, užívání majetku třetích osob, personální náklady, odpisy a znehodnocení, změny zásob surovin, pomůcky a spotřební zboží a různé provozní náklady. Provozní náklady na provozování linkové dopravy byly tedy určeny na základě procentního podílu příjmů generovaných touto službou (jako v případě období 1987–1992). Za roky 2000 a 2001, ačkoli se používalo analytické účetnictví, nebyly příslušné doklady úplné, pročež bylo rozhodnuto, že se pro určení nákladů na provozování linkové dopravy použije stejná metoda jako v předchozích letech. |
| --- | --- |

(25)

Za období let 1993–2001 změnila společnost Simet způsob předkládání údajů v ročních uzávěrkách (11). Poradci proto za uvedená léta odečetli z ročních uzávěrek společnosti celkovou hodnotu provozních nákladů jako algebraický součet těchto položek týkajících se výrobních nákladů: pomocný a spotřební materiál, externí služby, užívání majetku třetích osob, personální náklady, odpisy a znehodnocení, změny zásob surovin, pomůcky a spotřební zboží a různé provozní náklady. Provozní náklady na provozování linkové dopravy byly tedy určeny na základě procentního podílu příjmů generovaných touto službou (jako v případě období 1987–1992). Za roky 2000 a 2001, ačkoli se používalo analytické účetnictví, nebyly příslušné doklady úplné, pročež bylo rozhodnuto, že se pro určení nákladů na provozování linkové dopravy použije stejná metoda jako v předchozích letech.

| (26) | Za roky 2002 a 2003 byly k dispozici údaje z analytického účetnictví. Poradci tedy dále rozdělili náklady do těchto kategorií: i) náklady týkající se počtu najetých kilometrů; ii) náklady přímo vyplývající z provozování linkové dopravy; iii) náklady připsatelné na základě obratu.






  — | První kategorie nákladů zahrnuje náklady týkající se pohonných hmot, motorového oleje, pneumatik, náhradních dílů, mytí vozidel, dálničních poplatků, povinné údržby vozidel, nájmu vozidel a odpisů aktiv. Každá z těchto nákladových položek byla vydělena celkovým počtem ujetých kilometrů a náklad na kilometr byl tedy vynásoben počtem kilometrů ujetých pouze v rámci provozování linkové dopravy. |
| --- | --- | --- |

(26)

Za roky 2002 a 2003 byly k dispozici údaje z analytického účetnictví. Poradci tedy dále rozdělili náklady do těchto kategorií: i) náklady týkající se počtu najetých kilometrů; ii) náklady přímo vyplývající z provozování linkové dopravy; iii) náklady připsatelné na základě obratu.

—

První kategorie nákladů zahrnuje náklady týkající se pohonných hmot, motorového oleje, pneumatik, náhradních dílů, mytí vozidel, dálničních poplatků, povinné údržby vozidel, nájmu vozidel a odpisů aktiv. Každá z těchto nákladových položek byla vydělena celkovým počtem ujetých kilometrů a náklad na kilometr byl tedy vynásoben počtem kilometrů ujetých pouze v rámci provozování linkové dopravy.

| — | Druhá kategorie nákladů zahrnuje takové nákladové položky, které lze na základě analytického účetnictví přímo připsat provozování meziregionální linkové dopravy. Tyto položky zahrnují: kmenové zaměstnance, odstraňování odpadů, různé náklady, výdaje za parkování, nájem vozidel pro linkovou dopravu od třetích osob, nákupy služeb na palubě, náhradu výdajů posádky. |
| --- | --- |

—

Druhá kategorie nákladů zahrnuje takové nákladové položky, které lze na základě analytického účetnictví přímo připsat provozování meziregionální linkové dopravy. Tyto položky zahrnují: kmenové zaměstnance, odstraňování odpadů, různé náklady, výdaje za parkování, nájem vozidel pro linkovou dopravu od třetích osob, nákupy služeb na palubě, náhradu výdajů posádky.

| — | Třetí kategorii nákladů tvoří přímé náklady a jsou do ní zahrnuty nepřímé náklady práce, fixní náklady, pojištění autobusů, majetková daň z vozidel, pronájem prostor. Uvedené náklady byly rozděleny na základě procentního podílu příjmů z provozování linkové dopravy. |
| --- | --- |

—

Třetí kategorii nákladů tvoří přímé náklady a jsou do ní zahrnuty nepřímé náklady práce, fixní náklady, pojištění autobusů, majetková daň z vozidel, pronájem prostor. Uvedené náklady byly rozděleny na základě procentního podílu příjmů z provozování linkové dopravy.

| (27) | Po sečtení číselných údajů, jež byly takto vypočítány za každé z výše uvedených období, byly celkové náklady týkající se provozování linkové dopravy za roky 1987–2003 stanoveny na 59 510 413 EUR. |
| --- | --- |

(27)

Po sečtení číselných údajů, jež byly takto vypočítány za každé z výše uvedených období, byly celkové náklady týkající se provozování linkové dopravy za roky 1987–2003 stanoveny na 59 510 413 EUR.

| (28) | Po odečtení uvedených nákladů z příjmů za provozování linkové dopravy vypočítává zpráva s většinovým stanoviskem za roky 1987–2003 provozní ztrátu ve výši 2 296 973 EUR. |
| --- | --- |

(28)

Po odečtení uvedených nákladů z příjmů za provozování linkové dopravy vypočítává zpráva s většinovým stanoviskem za roky 1987–2003 provozní ztrátu ve výši 2 296 973 EUR.

2.7.2   Vyrovnávací opatření týkající se nutnosti zaručit odškodnění za vložený kapitál:

| (29) | Za každý příslušný rozpočtový rok určili poradci vložený kapitál jako součet těchto faktorů:






  — | vlastní kapitál (E), jehož hodnota se získala z ročních uzávěrek, kapitál akcionářů společnosti, |
| --- | --- | --- |

(29)

Za každý příslušný rozpočtový rok určili poradci vložený kapitál jako součet těchto faktorů:

—

vlastní kapitál (E), jehož hodnota se získala z ročních uzávěrek, kapitál akcionářů společnosti,

| — | cizí kapitál (D). Poradci považovali za cizí kapitál pouze finanční dluh, tj. dluhy vůči bankám a jiným financujícím subjektům. |
| --- | --- |

—

cizí kapitál (D). Poradci považovali za cizí kapitál pouze finanční dluh, tj. dluhy vůči bankám a jiným financujícím subjektům.

| (30) | Vzorec „vážený průměr nákladů na kapitál“ (WACC) se využívá jako základ pro určení míry odškodnění za vložený kapitál:



  kde:







  Re | = | očekávaná výtěžnost z vlastního kapitálu; |
| --- | --- | --- | --- |
| Rd | = | náklady zadlužení; E = vlastní kapitál podniku; |
| D | = | zadlužení podniku; ; |
| E/V | = | procentní podíl finančních prostředků sestávající z vlastního kapitálu; |
| D/V | = | procentní podíl finančních prostředků sestávající ze zadlužení; |
| Tc | = | sazba korporační daně. |

(30)

Vzorec „vážený průměr nákladů na kapitál“ (WACC) se využívá jako základ pro určení míry odškodnění za vložený kapitál:

Formula

kde:

Re

=

očekávaná výtěžnost z vlastního kapitálu;

Rd

=

náklady zadlužení; E = vlastní kapitál podniku;

D

=

zadlužení podniku; Formula;

E/V

=

procentní podíl finančních prostředků sestávající z vlastního kapitálu;

D/V

=

procentní podíl finančních prostředků sestávající ze zadlužení;

Tc

=

sazba korporační daně.

| (31) | Očekávaná výtěžnost z vlastního kapitálu se vypočítala za použití modelu pro oceňování finančních aktiv, tj. modelu, jenž popisuje poměr mezi rizikem a předpokládanou výtěžností:



  Where:







  rf | = | Risk free rate |
| --- | --- | --- | --- |
| βa | = | Bata of the security |
| | = | Expected market return |

(31)

Očekávaná výtěžnost z vlastního kapitálu se vypočítala za použití modelu pro oceňování finančních aktiv, tj. modelu, jenž popisuje poměr mezi rizikem a předpokládanou výtěžností:

Formula

Where:

rf

=

Risk free rate

βa

=

Bata of the security

Formula

=

Expected market return

| (32) | Úroková sazba na desetileté státní dluhopisy získaná z italských statistik se použila jako referenční hodnota pro bezrizikovou míru (rf). |
| --- | --- |

(32)

Úroková sazba na desetileté státní dluhopisy získaná z italských statistik se použila jako referenční hodnota pro bezrizikovou míru (rf).

| (33) | Poradci dospěli k závěru, že v případě let, za něž mělo být vyrovnání vyhodnoceno, investoři, kteří investovali do akcií místo do cenných papírů, jež jsou na italském trhu bezrizikové (12), žádali rizikovou přirážku (rm-rf) v průměru odpovídající 5,8 %. |
| --- | --- |

(33)

Poradci dospěli k závěru, že v případě let, za něž mělo být vyrovnání vyhodnoceno, investoři, kteří investovali do akcií místo do cenných papírů, jež jsou na italském trhu bezrizikové (12), žádali rizikovou přirážku (rm-rf) v průměru odpovídající 5,8 %.

| (34) | Koeficient Beta (13) akcií v kapitálu společnosti Simet byl vypočítán na základě hodnoty Beta unlevered (14) – 0,39 za provozování autobusové dopravy a odvětví dopravy (15). Následně byla uvedená hodnota Beta upravena podle finanční struktury, již společnost sdělila za každý rok: |
| --- | --- |

(34)

Koeficient Beta (13) akcií v kapitálu společnosti Simet byl vypočítán na základě hodnoty Beta unlevered (14) – 0,39 za provozování autobusové dopravy a odvětví dopravy (15). Následně byla uvedená hodnota Beta upravena podle finanční struktury, již společnost sdělila za každý rok:

Formula

| (35) | Od roku 1987 do roku 1994 korporátní daň pro italské společnosti odpovídala 36 %, od roku 1995 do roku 2000 byla 37 % a od roku 2001 do roku 2002 činila 36 %. |
| --- | --- |

(35)

Od roku 1987 do roku 1994 korporátní daň pro italské společnosti odpovídala 36 %, od roku 1995 do roku 2000 byla 37 % a od roku 2001 do roku 2002 činila 36 %.

| (36) | Podle poradců odškodnění za vložený kapitál představuje výši vyrovnání, jež má společnost Simet po zdanění obdržet. Jelikož je vyrovnání zdanitelné, musí být upraveno takto: |
| --- | --- |

(36)

Podle poradců odškodnění za vložený kapitál představuje výši vyrovnání, jež má společnost Simet po zdanění obdržet. Jelikož je vyrovnání zdanitelné, musí být upraveno takto:

Formula

| (37) | Poradci na základě těchto vzorců vypočítali, že odškodnění pro společnost Simet za vložený kapitál činí 5 948 150 EUR. |
| --- | --- |

(37)

Poradci na základě těchto vzorců vypočítali, že odškodnění pro společnost Simet za vložený kapitál činí 5 948 150 EUR.

| (38) | Celková výše vyrovnání, již poradci vypočítali před započtením úroku z prodlení, tedy činí 8 245 124 EUR (vyrovnání vztahující se na provozní ztráty a odškodnění za vložený kapitál). |
| --- | --- |

(38)

Celková výše vyrovnání, již poradci vypočítali před započtením úroku z prodlení, tedy činí 8 245 124 EUR (vyrovnání vztahující se na provozní ztráty a odškodnění za vložený kapitál).

2.7.3   Výpočet úroku z prodlení

| (39) | Jelikož výše vypočítané částky představující vyrovnání nebyly vyplaceny v letech, za něž byly dlužné, navýšili poradci uvedené částky takto:






  — | původně vypočítané částky byly navýšeny na základě indexu spotřebitelských cen institutu ISTAT do července 2012, |
| --- | --- | --- |

(39)

Jelikož výše vypočítané částky představující vyrovnání nebyly vyplaceny v letech, za něž byly dlužné, navýšili poradci uvedené částky takto:

—

původně vypočítané částky byly navýšeny na základě indexu spotřebitelských cen institutu ISTAT do července 2012,

| — | následně byly takto získané částky ze zákona zúročeny. |
| --- | --- |

—

následně byly takto získané částky ze zákona zúročeny.

| (40) | Poradní komise tedy nakonec dospěla k celkové výši vyrovnání činící 22 049 796 EUR. |
| --- | --- |

(40)

Poradní komise tedy nakonec dospěla k celkové výši vyrovnání činící 22 049 796 EUR.

2.7.4   Další zjištění uvedená ve zprávě s většinovým stanoviskem

| (41) | Podle zprávy s většinovým stanoviskem se vyrovnání poskytnuté na základě rozhodnutí Státní rady netýká přímého uplatnění nařízení (EHS) č. 1191/69, tj. přímé poskytnutí, i když se zpětnou platností, vyrovnání ve smyslu uvedeného nařízení. Má se v ní naopak za to, že Státní rada navrhla, aby se použila kritéria stanovená v uvedeném nařízení týkající se společných způsobů vyrovnání, aby se zjistily škody, jež společnost Simet v průběhu času utrpěla v důsledku protiprávního rozšíření vlastních závazků veřejné služby. |
| --- | --- |

(41)

Podle zprávy s většinovým stanoviskem se vyrovnání poskytnuté na základě rozhodnutí Státní rady netýká přímého uplatnění nařízení (EHS) č. 1191/69, tj. přímé poskytnutí, i když se zpětnou platností, vyrovnání ve smyslu uvedeného nařízení. Má se v ní naopak za to, že Státní rada navrhla, aby se použila kritéria stanovená v uvedeném nařízení týkající se společných způsobů vyrovnání, aby se zjistily škody, jež společnost Simet v průběhu času utrpěla v důsledku protiprávního rozšíření vlastních závazků veřejné služby.

| (42) | Ve zprávě s většinovým stanoviskem se kromě jiného podotýká, že v případech, kdy Komise nepovažovala za nutné použít nařízení (EHS) č. 1191/69 pro ohodnocení vyrovnání vyplývajících z veřejné služby, často taková vyrovnání schválila, přičemž analogicky použila rámec Unie pro státní podpory v podobě závazků veřejné služby. Pro Komisi bylo hlavním kritériem, aby výše vyrovnání nepřesáhla míru nezbytnou na pokrytí nákladů vynakládaných při plnění uvedených závazků. Pokud jde v tomto případě o riziko nadměrného vyrovnání, ve zprávě s většinovým stanoviskem se tvrdí, že jelikož se provedený výkon týká následného výpočtu nákladů, jež společnost v minulosti skutečně vynaložila, aby provozovala požadovanou linkovou dopravu, nejsou v jejích výpočtech nejistoty, které jsou při prognostickém hodnocení normální, pokud se vyrovnání stanovuje předem. Proto problém s nadměrným vyrovnáním nevzniká. |
| --- | --- |

(42)

Ve zprávě s většinovým stanoviskem se kromě jiného podotýká, že v případech, kdy Komise nepovažovala za nutné použít nařízení (EHS) č. 1191/69 pro ohodnocení vyrovnání vyplývajících z veřejné služby, často taková vyrovnání schválila, přičemž analogicky použila rámec Unie pro státní podpory v podobě závazků veřejné služby. Pro Komisi bylo hlavním kritériem, aby výše vyrovnání nepřesáhla míru nezbytnou na pokrytí nákladů vynakládaných při plnění uvedených závazků. Pokud jde v tomto případě o riziko nadměrného vyrovnání, ve zprávě s většinovým stanoviskem se tvrdí, že jelikož se provedený výkon týká následného výpočtu nákladů, jež společnost v minulosti skutečně vynaložila, aby provozovala požadovanou linkovou dopravu, nejsou v jejích výpočtech nejistoty, které jsou při prognostickém hodnocení normální, pokud se vyrovnání stanovuje předem. Proto problém s nadměrným vyrovnáním nevzniká.

| (43) | Zpráva s většinovým stanoviskem rovněž připomíná, že nebyl k dispozici systém oddělených účtů, a tvrdí se v ní, že oddělené účty se použijí v případě podniků, které dostávají vyrovnání za poskytování veřejné služby, aby se zamezilo zneužití těchto fondů na jiné činnosti podniku. Jelikož v tomto případě však dosud nebyly společnosti Simet převedeny žádné veřejné prostředky jako vyrovnání za poskytování veřejné služby, požadavek oddělených účtů by se neměl považovat za důvod pro odmítnutí vyplacení vyrovnání poskytnutého Státní radou. |
| --- | --- |

(43)

Zpráva s většinovým stanoviskem rovněž připomíná, že nebyl k dispozici systém oddělených účtů, a tvrdí se v ní, že oddělené účty se použijí v případě podniků, které dostávají vyrovnání za poskytování veřejné služby, aby se zamezilo zneužití těchto fondů na jiné činnosti podniku. Jelikož v tomto případě však dosud nebyly společnosti Simet převedeny žádné veřejné prostředky jako vyrovnání za poskytování veřejné služby, požadavek oddělených účtů by se neměl považovat za důvod pro odmítnutí vyplacení vyrovnání poskytnutého Státní radou.

| (44) | Ve zprávě s většinovým stanoviskem se rovněž podotýká, že pro roky 2002 a 2003, kdy bylo k dispozici analytické účetnictví, byly skutečné provozní ztráty v podstatě stejné jako ty, které již byly vypočteny na základě metodologie použité pro předchozí roky, podle níž byly náklady na provozování meziregionální dopravy rozděleny na základě procentního podílu příjmů vygenerovaných těmito službami (číselné údaje se liší pouze o 2,6 %). Poradci mají proto za to, že nedostupnost analytického účetnictví za předchozí období by neměla být z hlediska poskytnutí vyrovnání prakticky nijak významná. |
| --- | --- |

(44)

Ve zprávě s většinovým stanoviskem se rovněž podotýká, že pro roky 2002 a 2003, kdy bylo k dispozici analytické účetnictví, byly skutečné provozní ztráty v podstatě stejné jako ty, které již byly vypočteny na základě metodologie použité pro předchozí roky, podle níž byly náklady na provozování meziregionální dopravy rozděleny na základě procentního podílu příjmů vygenerovaných těmito službami (číselné údaje se liší pouze o 2,6 %). Poradci mají proto za to, že nedostupnost analytického účetnictví za předchozí období by neměla být z hlediska poskytnutí vyrovnání prakticky nijak významná.

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (45) | Jak vyplývá z rozhodnutí o zahájení řízení, vyjádřila Komise řadu pochybností ohledně slučitelnosti oznámeného opatření s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(45)

Jak vyplývá z rozhodnutí o zahájení řízení, vyjádřila Komise řadu pochybností ohledně slučitelnosti oznámeného opatření s vnitřním trhem.

| (46) | Komise měla především pochybnosti o možnosti hodnotit oznámené opatření jako opatření, které nepředstavuje podporu, a to zejména s ohledem na čtyři podmínky stanovené Soudním dvorem Evropské unie ve věci Altmark
   (16). |
| --- | --- |

(46)

Komise měla především pochybnosti o možnosti hodnotit oznámené opatření jako opatření, které nepředstavuje podporu, a to zejména s ohledem na čtyři podmínky stanovené Soudním dvorem Evropské unie ve věci Altmark
   (16).

| (47) | Komise dále vznesla otázku platného právního rámce. Protože se vyrovnání přiznané na základě rozhodnutí státní Rady týkalo závazků veřejné služby údajně uložených společnosti Simet za období od roku 1987 do roku 2003, jež však ještě nebyly zaplaceny, vyvstala otázka, zda by nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (ES) č. 1370/2007 byla v tomto případě použitelná. |
| --- | --- |

(47)

Komise dále vznesla otázku platného právního rámce. Protože se vyrovnání přiznané na základě rozhodnutí státní Rady týkalo závazků veřejné služby údajně uložených společnosti Simet za období od roku 1987 do roku 2003, jež však ještě nebyly zaplaceny, vyvstala otázka, zda by nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (ES) č. 1370/2007 byla v tomto případě použitelná.

| (48) | Komise měla za to, že nařízení (EHS) č. 1191/69 by bylo použitelné v tomto případě, jestliže lze prokázat, že závazek veřejné služby byl skutečně italskými orgány uložen společnosti Simet jednostranně a navrhované vyrovnání odpovídalo všem požadavkům uvedeného nařízení. Podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 jsou vyrovnání za závazky veřejné služby uložené společnosti v souladu s pravidly uvedeného nařízení jednostranně skutečně vyňata z postupu informování Komise předem. Pokud se však prokáže, že ani jedna z obou podmínek nebyla splněna, bylo by nutné posoudit slučitelnost opatření oznámeného podle nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(48)

Komise měla za to, že nařízení (EHS) č. 1191/69 by bylo použitelné v tomto případě, jestliže lze prokázat, že závazek veřejné služby byl skutečně italskými orgány uložen společnosti Simet jednostranně a navrhované vyrovnání odpovídalo všem požadavkům uvedeného nařízení. Podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 jsou vyrovnání za závazky veřejné služby uložené společnosti v souladu s pravidly uvedeného nařízení jednostranně skutečně vyňata z postupu informování Komise předem. Pokud se však prokáže, že ani jedna z obou podmínek nebyla splněna, bylo by nutné posoudit slučitelnost opatření oznámeného podle nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (49) | Za předpokladu, že toto vyrovnání přiznané Státní radou je skutečně výsledkem jednostranného uložení závazků veřejné služby, má Komise na základě jí dostupných informací pochybnosti o tom, že vyrovnání bylo v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69. Komise rovněž pochybuje, že by bylo vhodné uplatňovat společnou metodu vyrovnání podle nařízení (EHS) č. 1191/69 použitelnou pro závazky veřejné služby uložené jednostranně pro roky následující po roce 1992, jelikož od července 1992 se na meziregionální autobusovou dopravu nevztahovaly závazky veřejné služby uložené jednostranně (17). |
| --- | --- |

(49)

Za předpokladu, že toto vyrovnání přiznané Státní radou je skutečně výsledkem jednostranného uložení závazků veřejné služby, má Komise na základě jí dostupných informací pochybnosti o tom, že vyrovnání bylo v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69. Komise rovněž pochybuje, že by bylo vhodné uplatňovat společnou metodu vyrovnání podle nařízení (EHS) č. 1191/69 použitelnou pro závazky veřejné služby uložené jednostranně pro roky následující po roce 1992, jelikož od července 1992 se na meziregionální autobusovou dopravu nevztahovaly závazky veřejné služby uložené jednostranně (17).

| (50) | Pokud by další šetření potvrdila, že nejméně jedna z podmínek pro osvobození od oznamovací povinnosti podle nařízení (EHS) č. 1191/69 nebyla splněna, a že bylo zapotřebí provést posouzení podle nařízení (ES) č. 1370/2007, měla by Komise v daném případě pochybnosti ohledně dodržení podmínek tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(50)

Pokud by další šetření potvrdila, že nejméně jedna z podmínek pro osvobození od oznamovací povinnosti podle nařízení (EHS) č. 1191/69 nebyla splněna, a že bylo zapotřebí provést posouzení podle nařízení (ES) č. 1370/2007, měla by Komise v daném případě pochybnosti ohledně dodržení podmínek tohoto nařízení.

| (51) | V každém případě, a to bez ohledu na právní základ, Komise pochybuje, zda vyrovnání přiznané Státní radou vylučovalo možnost nadměrného vyrovnání. Komise zdůraznila, že přinejmenším do roku 2000 (18) společnost Simet neměla účinně oddělené účty, a zpochybnila, že lze ex post přesně určit náklady spojené s provozováním linkové dopravy, a kromě jiného napadla přiměřenost očekávané výtěžnosti z vlastního kapitálu používané ve výpočtech vyrovnání. |
| --- | --- |

(51)

V každém případě, a to bez ohledu na právní základ, Komise pochybuje, zda vyrovnání přiznané Státní radou vylučovalo možnost nadměrného vyrovnání. Komise zdůraznila, že přinejmenším do roku 2000 (18) společnost Simet neměla účinně oddělené účty, a zpochybnila, že lze ex post přesně určit náklady spojené s provozováním linkové dopravy, a kromě jiného napadla přiměřenost očekávané výtěžnosti z vlastního kapitálu používané ve výpočtech vyrovnání.

4.   PŘIPOMÍNKY ITÁLIE

| (52) | Italské orgány v zaslaných dokumentech mají za to, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, zejména protože nesplňuje všechny podmínky stanovené Soudním dvorem Evropské unie ve věci Altmark. Podle italských orgánů kromě toho vyrovnání přiznané rozhodnutím Státní rady nebylo v souladu jak s nařízením (EHS) č. 1191/69, tak s nařízením (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(52)

Italské orgány v zaslaných dokumentech mají za to, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, zejména protože nesplňuje všechny podmínky stanovené Soudním dvorem Evropské unie ve věci Altmark. Podle italských orgánů kromě toho vyrovnání přiznané rozhodnutím Státní rady nebylo v souladu jak s nařízením (EHS) č. 1191/69, tak s nařízením (ES) č. 1370/2007.

| (53) | Italské orgány zdůraznily, že v posuzovaném období nedošlo ani k jednostrannému, ani smluvnímu uložení závazků veřejné služby na provozování meziregionální autobusové dopravy. Právní nástroj, kterým se řídí vztah mezi orgánem veřejné správy a soukromými podniky poskytujícími služby v přepravě cestujících, sestává z mnoha jednostranných koncesních opatření, na jejichž základě orgán veřejné správy převedl na soukromý subjekt zákonné právo k provozování dopravních služeb pro všechny skupiny zákazníků, jež podle zákona č. 1822/39 italského právního řádu náleželo původně státu. |
| --- | --- |

(53)

Italské orgány zdůraznily, že v posuzovaném období nedošlo ani k jednostrannému, ani smluvnímu uložení závazků veřejné služby na provozování meziregionální autobusové dopravy. Právní nástroj, kterým se řídí vztah mezi orgánem veřejné správy a soukromými podniky poskytujícími služby v přepravě cestujících, sestává z mnoha jednostranných koncesních opatření, na jejichž základě orgán veřejné správy převedl na soukromý subjekt zákonné právo k provozování dopravních služeb pro všechny skupiny zákazníků, jež podle zákona č. 1822/39 italského právního řádu náleželo původně státu.

| (54) | Italské orgány rovněž podotkly, že koncesní specifikace vydaná ministerstvem na žádost společnosti zřetelně stanoví, že riziko poskytování služby nese provozující podnik, s výjimkou záruky výlučných práv, jež se uplatňuje během posuzovaného období. Poskytování služby nezavdávalo nárok na podporu nebo jakoukoli náhradu. Tyto koncese byly dočasné povahy a na žádost společnosti byly každoročně obnovovány. Pokud jde o trasy, místa zastávek, počet výjezdů atd., byly licence z roku na rok měněny, a to na základě konkrétních žádostí společností. |
| --- | --- |

(54)

Italské orgány rovněž podotkly, že koncesní specifikace vydaná ministerstvem na žádost společnosti zřetelně stanoví, že riziko poskytování služby nese provozující podnik, s výjimkou záruky výlučných práv, jež se uplatňuje během posuzovaného období. Poskytování služby nezavdávalo nárok na podporu nebo jakoukoli náhradu. Tyto koncese byly dočasné povahy a na žádost společnosti byly každoročně obnovovány. Pokud jde o trasy, místa zastávek, počet výjezdů atd., byly licence z roku na rok měněny, a to na základě konkrétních žádostí společností.

| (55) | Co se týče maximálních tarifů platných do roku 2001, o nichž se hovoří v rozhodnutí o zahájení řízení, odvolávají se italské orgány na to, že se používaly po celé Itálii, a nikoli pouze v určité zeměpisné oblasti. Rovněž podotýkají, že v souladu s čl. 2 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69 se jednalo o opatření spadající do cenové politiky, které však nepředstavovalo závazek týkající se tarifů, na který se ve smyslu uvedeného nařízení vztahuje povinné vyrovnání. |
| --- | --- |

(55)

Co se týče maximálních tarifů platných do roku 2001, o nichž se hovoří v rozhodnutí o zahájení řízení, odvolávají se italské orgány na to, že se používaly po celé Itálii, a nikoli pouze v určité zeměpisné oblasti. Rovněž podotýkají, že v souladu s čl. 2 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69 se jednalo o opatření spadající do cenové politiky, které však nepředstavovalo závazek týkající se tarifů, na který se ve smyslu uvedeného nařízení vztahuje povinné vyrovnání.

| (56) | Kromě toho podle italských orgánů nebylo od července 1992 (19) ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69 povoleno jednostranné uložení veřejné služby v oblasti provozování meziregionální autobusové přepravy. Ustanovení čl. 1 odst. 5 uvedeného nařízení umožňuje jednostranné uložení pouze v případě městské, příměstské a regionální dopravy. |
| --- | --- |

(56)

Kromě toho podle italských orgánů nebylo od července 1992 (19) ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69 povoleno jednostranné uložení veřejné služby v oblasti provozování meziregionální autobusové přepravy. Ustanovení čl. 1 odst. 5 uvedeného nařízení umožňuje jednostranné uložení pouze v případě městské, příměstské a regionální dopravy.

| (57) | Italské orgány v každém případě konstatovaly, že společnost Simet nikdy nevyžadovala zrušení závazku veřejné služby, jak je stanoveno v článku 4 nařízení (EHS) č. 1191/69, v němž je považováno za nezbytnou podmínku, aby bylo možné tvrdit, že dotyčné závazky existovaly. Žádost, kterou společnost Simet zaslala ministerstvu v roce 1999 (20), byla obecnou žádostí o vyrovnání za závazky veřejné služby, které byly údajně uloženy na základě koncesí vydaných od roku 1987. Italské orgány poukázaly na to, že se v žádosti neuvádělo, které závazky veřejné služby by měly být zrušeny, aby se zajistila přiměřená ziskovost linkové meziregionální přepravy. |
| --- | --- |

(57)

Italské orgány v každém případě konstatovaly, že společnost Simet nikdy nevyžadovala zrušení závazku veřejné služby, jak je stanoveno v článku 4 nařízení (EHS) č. 1191/69, v němž je považováno za nezbytnou podmínku, aby bylo možné tvrdit, že dotyčné závazky existovaly. Žádost, kterou společnost Simet zaslala ministerstvu v roce 1999 (20), byla obecnou žádostí o vyrovnání za závazky veřejné služby, které byly údajně uloženy na základě koncesí vydaných od roku 1987. Italské orgány poukázaly na to, že se v žádosti neuvádělo, které závazky veřejné služby by měly být zrušeny, aby se zajistila přiměřená ziskovost linkové meziregionální přepravy.

| (58) | Italské orgány tedy dospěly k závěru, že společnost Simet neprokázala, že převzala závazky veřejné služby (podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69), a zejména neprokázala, kterými konkrétními a přesnými závazky týkajícími se provozování, dopravy a tarifů byla pověřena. Podle italských orgánů společnost Simet pouze prokázala, že na základě státních koncesí udělených příslušnými orgány na svou žádost vykonávala různé univerzální dopravní služby. Samotné pověření společnosti Simet univerzálními dopravními službami neprokazuje, že společnost převzala jakýkoli závazek veřejné služby ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(58)

Italské orgány tedy dospěly k závěru, že společnost Simet neprokázala, že převzala závazky veřejné služby (podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69), a zejména neprokázala, kterými konkrétními a přesnými závazky týkajícími se provozování, dopravy a tarifů byla pověřena. Podle italských orgánů společnost Simet pouze prokázala, že na základě státních koncesí udělených příslušnými orgány na svou žádost vykonávala různé univerzální dopravní služby. Samotné pověření společnosti Simet univerzálními dopravními službami neprokazuje, že společnost převzala jakýkoli závazek veřejné služby ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69.

| (59) | Italské orgány rovněž podotýkají, že po značnou část posuzovaného období (1987–2001) společnost Simet nepoužívala řádně oddělené účty, jak vyžaduje čl. 1 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69 (21). Nebylo proto možné vypočítat dodatečné čisté náklady vyplývající z plnění závazků veřejné služby. Nejsou tak splněny podmínky stanovené v článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(59)

Italské orgány rovněž podotýkají, že po značnou část posuzovaného období (1987–2001) společnost Simet nepoužívala řádně oddělené účty, jak vyžaduje čl. 1 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69 (21). Nebylo proto možné vypočítat dodatečné čisté náklady vyplývající z plnění závazků veřejné služby. Nejsou tak splněny podmínky stanovené v článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/69.

| (60) | Italské orgány konečně uvádějí, že příslušné ministerstvo předem neurčilo žádnou výši vyrovnání, jak stanoví článek 13 nařízení (EHS) č. 1191/69, protože společnosti Simet neuložilo žádný závazek veřejné služby. V daném případě bylo vyrovnání společnosti Simet vypočteno výhradně na základě hodnocení ex post. |
| --- | --- |

(60)

Italské orgány konečně uvádějí, že příslušné ministerstvo předem neurčilo žádnou výši vyrovnání, jak stanoví článek 13 nařízení (EHS) č. 1191/69, protože společnosti Simet neuložilo žádný závazek veřejné služby. V daném případě bylo vyrovnání společnosti Simet vypočteno výhradně na základě hodnocení ex post.

| (61) | Italské orgány se domnívají, že z posouzení učiněného podle nařízení (ES) č. 1370/2007 vyvstávají v podstatě stejné problémy (včetně neexistence jasné definice závazků veřejné služby, předem definovaných objektivních parametrů, na jejichž základě se vypočítává vyrovnání, systému odděleného vedení účtů atd.) jako u posouzení učiněného podle nařízení (EHS) č. 1191/69. Pokud jde o pojem „přiměřený zisk“ definovaný v příloze nařízení (ES) č. 1370/2007, považují italské orgány míru výtěžnosti, kterou společnost Simet navrhuje v původní zprávě, za nadhodnocenou, je-li vyrovnání určeno ex post a odstraňuje-li riziko nepředvídaných nákladů/ztrát. |
| --- | --- |

(61)

Italské orgány se domnívají, že z posouzení učiněného podle nařízení (ES) č. 1370/2007 vyvstávají v podstatě stejné problémy (včetně neexistence jasné definice závazků veřejné služby, předem definovaných objektivních parametrů, na jejichž základě se vypočítává vyrovnání, systému odděleného vedení účtů atd.) jako u posouzení učiněného podle nařízení (EHS) č. 1191/69. Pokud jde o pojem „přiměřený zisk“ definovaný v příloze nařízení (ES) č. 1370/2007, považují italské orgány míru výtěžnosti, kterou společnost Simet navrhuje v původní zprávě, za nadhodnocenou, je-li vyrovnání určeno ex post a odstraňuje-li riziko nepředvídaných nákladů/ztrát.

| (62) | Italské orgány se zcela ztotožnily se závěry zprávy s menšinovým stanoviskem, podle nichž není možné výši vyrovnání vypočítat. Zároveň se italské orgány domnívají, že ve zprávě s většinovým stanoviskem jsou věcné a metodické chyby. Italské orgány zejména zpochybnily vhodnost metody založené na předpokladu, který byl ve zprávě použit pro odhad čistých provozních nákladů vyplývajících s údajných závazků veřejné služby. Pozastavily se rovněž nad tím, že zpráva:






  — | při výpočtu vyrovnání neomezuje výši vloženého kapitálu na kapitál použitý na závazky veřejné služby, ale zohlednila celkový vložený kapitál. Jinými slovy, kapitál použitý na jiné činnosti společnosti, jako jsou cestovní kanceláře, mezinárodní služby, pronájem autobusu s řidičem, nebyl z těchto výpočtů vyňat, |
| --- | --- | --- |

(62)

Italské orgány se zcela ztotožnily se závěry zprávy s menšinovým stanoviskem, podle nichž není možné výši vyrovnání vypočítat. Zároveň se italské orgány domnívají, že ve zprávě s většinovým stanoviskem jsou věcné a metodické chyby. Italské orgány zejména zpochybnily vhodnost metody založené na předpokladu, který byl ve zprávě použit pro odhad čistých provozních nákladů vyplývajících s údajných závazků veřejné služby. Pozastavily se rovněž nad tím, že zpráva:

—

při výpočtu vyrovnání neomezuje výši vloženého kapitálu na kapitál použitý na závazky veřejné služby, ale zohlednila celkový vložený kapitál. Jinými slovy, kapitál použitý na jiné činnosti společnosti, jako jsou cestovní kanceláře, mezinárodní služby, pronájem autobusu s řidičem, nebyl z těchto výpočtů vyňat,

| — | zahrnuje rizikovou přirážku překračující 100 bazických bodů při určování očekávané návratnosti kapitálu, což se v případě vyrovnání vypočítaného ex post nejeví jako vhodné, |
| --- | --- |

—

zahrnuje rizikovou přirážku překračující 100 bazických bodů při určování očekávané návratnosti kapitálu, což se v případě vyrovnání vypočítaného ex post nejeví jako vhodné,

| — | náležitě nevypočítává úrok, protože náhrady nebyly vypláceny v letech, pro něž byly určeny. Poradci jmenovaní Státní radou použili zákonné úroky z částek, jejichž hodnota se v roce 2012 zcela změnila, tedy nikoli z původních částek, jak by bývalo bylo vhodné. |
| --- | --- |

—

náležitě nevypočítává úrok, protože náhrady nebyly vypláceny v letech, pro něž byly určeny. Poradci jmenovaní Státní radou použili zákonné úroky z částek, jejichž hodnota se v roce 2012 zcela změnila, tedy nikoli z původních částek, jak by bývalo bylo vhodné.

5.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

| (63) | Jedinou třetí stranou, která předložila připomínky v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, byla společnost Simet, potenciální příjemce oznámeného opatření. Společnost Simet v rámci svých připomínek nesouhlasí s předběžnými stanovisky, která Komise přijala v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(63)

Jedinou třetí stranou, která předložila připomínky v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, byla společnost Simet, potenciální příjemce oznámeného opatření. Společnost Simet v rámci svých připomínek nesouhlasí s předběžnými stanovisky, která Komise přijala v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (64) | Na podporu svého tvrzení, že byly uloženy závazky, předložila společnost Simet koncese, které jí byly vydány na trasy, jež jsou předmětem soudního řízení. Požadavky stanovené v uvedených koncesích zahrnovaly ustanovení o tarifech, dodržení trasy, zastávkách, frekvenci jízd a jízdním řádu, jakož i podmínkách pro přepravu zavazadel cestujících a bezplatné přepravě běžných poštovních zásilek pro poštovní služby a jiné pošty za poplatek podle předpisů upravujících tento druh dopravy. Společnost měla rovněž podle těchto koncesí hlásit i každé přerušení, nehodu nebo změnu ve způsobu poskytování služeb, jakož i povinnost vydávat jízdenky pro přepravu osob, zavazadel a zemědělských balíků a vést příslušnou evidenci po dobu pěti let. Stejně tak společnost Simet měla získat předběžný souhlas od ministerských provinčních úřadů pro motorová vozidla podle druhu a vlastností autobusů používaných pro poskytování služeb, na něž se vztahují koncese, jakož i pro poskytování jiných služeb. |
| --- | --- |

(64)

Na podporu svého tvrzení, že byly uloženy závazky, předložila společnost Simet koncese, které jí byly vydány na trasy, jež jsou předmětem soudního řízení. Požadavky stanovené v uvedených koncesích zahrnovaly ustanovení o tarifech, dodržení trasy, zastávkách, frekvenci jízd a jízdním řádu, jakož i podmínkách pro přepravu zavazadel cestujících a bezplatné přepravě běžných poštovních zásilek pro poštovní služby a jiné pošty za poplatek podle předpisů upravujících tento druh dopravy. Společnost měla rovněž podle těchto koncesí hlásit i každé přerušení, nehodu nebo změnu ve způsobu poskytování služeb, jakož i povinnost vydávat jízdenky pro přepravu osob, zavazadel a zemědělských balíků a vést příslušnou evidenci po dobu pěti let. Stejně tak společnost Simet měla získat předběžný souhlas od ministerských provinčních úřadů pro motorová vozidla podle druhu a vlastností autobusů používaných pro poskytování služeb, na něž se vztahují koncese, jakož i pro poskytování jiných služeb.

| (65) | Společnost Simet dále předložila dokumenty, kterými podle jejího názoru ministerstvo zcela nebo částečné zamítlo žádosti o změnu ve způsobu poskytování služeb, jež dodávala. Za posuzované období společnost Simet předložila (částečná) zamítnutí týkající se (22):






  — | žádosti o provozování nových zastávek kromě těch, které jsou součástí linkových spojů provozovaných na trase Rossano-Neapol (1992), na trase Cariati–Milán (1995), na trase Cosenza–Florencie (1999), na trase Cosenza–Florencie a Cosenza–Pisa (2000) a konečně na trase San Giovanni–Milán (2003), |
| --- | --- | --- |

(65)

Společnost Simet dále předložila dokumenty, kterými podle jejího názoru ministerstvo zcela nebo částečné zamítlo žádosti o změnu ve způsobu poskytování služeb, jež dodávala. Za posuzované období společnost Simet předložila (částečná) zamítnutí týkající se (22):

—

žádosti o provozování nových zastávek kromě těch, které jsou součástí linkových spojů provozovaných na trase Rossano-Neapol (1992), na trase Cariati–Milán (1995), na trase Cosenza–Florencie (1999), na trase Cosenza–Florencie a Cosenza–Pisa (2000) a konečně na trase San Giovanni–Milán (2003),

| — | žádosti o povolení provozovat novou linkovou dopravu na trase Cosenza–Neapol (2000). |
| --- | --- |

—

žádosti o povolení provozovat novou linkovou dopravu na trase Cosenza–Neapol (2000).

| (66) | Společnost Simet se domnívá, že tato zamítnutí potvrzují jednostrannou povahu uložení závazků veřejné služby italskými orgány. Společnost Simet rovněž tvrdí, že orgány neumožnily „optimalizovat“ dopravní spojení prostřednictvím rozšíření a diverzifikace nabídky. Dopravní spojení byla „zmrazena“ a zůstala vázána ministerskými rozhodnutími, přestože jsou formálně zařazena mezi „obchodní činnosti“. |
| --- | --- |

(66)

Společnost Simet se domnívá, že tato zamítnutí potvrzují jednostrannou povahu uložení závazků veřejné služby italskými orgány. Společnost Simet rovněž tvrdí, že orgány neumožnily „optimalizovat“ dopravní spojení prostřednictvím rozšíření a diverzifikace nabídky. Dopravní spojení byla „zmrazena“ a zůstala vázána ministerskými rozhodnutími, přestože jsou formálně zařazena mezi „obchodní činnosti“.

| (67) | Společnost Simet nesouhlasí s tvrzením v bodě 16 rozhodnutí o zahájení řízení, že tarify, které navrhla společnost, byly zohledněny ve specifikaci roční koncese. Tarify na dálkových linkových trasách měly být původně obdobné jako tarify v železniční dopravě druhé třídy, jak mimo jiné vyplývá z ministerské zprávy ze dne 19. prosince 1988 (D.C. III Div 32 č. 3846), ve které se uvádí: „vzhledem k tomu, že se mnoho společností s koncesemi na služby veřejné autobusové dopravy zasazovalo o zvýšení tarifů; vzhledem k tomu, že v poslední době nebyly vydány žádné obecné pokyny o tarifech, do přijetí nových směrnic [...] mohou [regionální úřady] přímo povolit držitelům koncesí zvýšit tarify za služby, které poskytují tak, aby odpovídaly cenové úrovni státní železniční společnosti Ferrovie dello Stato (FS) pro železniční dopravu druhé třídy plus „expresní“ příplatek, pokud autobusové trasy využívají dálnice [jako v daném případě]; [...] tarify se samozřejmě nesmějí zvýšit v případě autobusových linek, na nichž již platí výše uvedené tarify.“ Tyto kroky podle společnosti Simet prokazují, že nebylo povoleno stanovit vyšší tarify než v železniční dopravě druhé třídy (tj. nejnižší tarify, které účtuje společnost Ferrovie dello Stato). Společnosti se v důsledku toho zabránilo získat vyšší příjmy z její činnosti vzhledem k zájmu státu primárně uspokojit veřejné potřeby a účely. |
| --- | --- |

(67)

Společnost Simet nesouhlasí s tvrzením v bodě 16 rozhodnutí o zahájení řízení, že tarify, které navrhla společnost, byly zohledněny ve specifikaci roční koncese. Tarify na dálkových linkových trasách měly být původně obdobné jako tarify v železniční dopravě druhé třídy, jak mimo jiné vyplývá z ministerské zprávy ze dne 19. prosince 1988 (D.C. III Div 32 č. 3846), ve které se uvádí: „vzhledem k tomu, že se mnoho společností s koncesemi na služby veřejné autobusové dopravy zasazovalo o zvýšení tarifů; vzhledem k tomu, že v poslední době nebyly vydány žádné obecné pokyny o tarifech, do přijetí nových směrnic [...] mohou [regionální úřady] přímo povolit držitelům koncesí zvýšit tarify za služby, které poskytují tak, aby odpovídaly cenové úrovni státní železniční společnosti Ferrovie dello Stato (FS) pro železniční dopravu druhé třídy plus „expresní“ příplatek, pokud autobusové trasy využívají dálnice [jako v daném případě]; [...] tarify se samozřejmě nesmějí zvýšit v případě autobusových linek, na nichž již platí výše uvedené tarify.“ Tyto kroky podle společnosti Simet prokazují, že nebylo povoleno stanovit vyšší tarify než v železniční dopravě druhé třídy (tj. nejnižší tarify, které účtuje společnost Ferrovie dello Stato). Společnosti se v důsledku toho zabránilo získat vyšší příjmy z její činnosti vzhledem k zájmu státu primárně uspokojit veřejné potřeby a účely.

| (68) | V oběžníku ministerstva č. A/7302 ze dne 3. července 1992 se stanoví, že v příslušném roce se tarify pro autobusové linky, za které odpovídá stát, zvýšily o 6,1 %. Tento oběžník, kterým ministerstvo povolilo jen takové zvýšení tarifů, které by odpovídalo hodnotám ISTAT, podle společnosti Simet potvrzuje, že společnost nemohla z vlastní iniciativy používat tarify, jež považovala za přiměřené. Společnost Simet dále připomíná, že v ministerském oběžníku č. 3/02 ze dne 5. dubna 2002, v kterém se stanoví způsob převodu tarifů z lir na eura, se (v bodě 2) uvádí, že předmětné tarify představují „regulované“ tarify a ceny. |
| --- | --- |

(68)

V oběžníku ministerstva č. A/7302 ze dne 3. července 1992 se stanoví, že v příslušném roce se tarify pro autobusové linky, za které odpovídá stát, zvýšily o 6,1 %. Tento oběžník, kterým ministerstvo povolilo jen takové zvýšení tarifů, které by odpovídalo hodnotám ISTAT, podle společnosti Simet potvrzuje, že společnost nemohla z vlastní iniciativy používat tarify, jež považovala za přiměřené. Společnost Simet dále připomíná, že v ministerském oběžníku č. 3/02 ze dne 5. dubna 2002, v kterém se stanoví způsob převodu tarifů z lir na eura, se (v bodě 2) uvádí, že předmětné tarify představují „regulované“ tarify a ceny.

| (69) | Konečně, v koncesích vydaných ministerstvem se uvádí, že tarif je „stanoven“, tj. jednoznačně pevně určen orgány státní správy. Jelikož nejde o pouhé „povolení“, ale o „koncesi“, v příslušných specifikacích se výslovně uvádí, že poskytování služeb se „řídí stanovenými doložkami a doložkami, které se mohou následně stanovit,“ a že „orgány státní správy mohou koncesi kdykoli zrušit a provozovatel proti tomu nemůže nic namítat“. V bodě 6 všech specifikací koncese se jasně uvádí, že časové harmonogramy a tarify musí schválit ministerský provinční úřad pro motorová vozidla. Společnost Simet tvrdí, že jelikož pevně stanovené tarify znemožňují jakoukoli pružnost v poskytování služeb, které může nabídnout uživatelům, nemohla reagovat na požadavky trhu ani na své potřeby podle vlastního uvážení. |
| --- | --- |

(69)

Konečně, v koncesích vydaných ministerstvem se uvádí, že tarif je „stanoven“, tj. jednoznačně pevně určen orgány státní správy. Jelikož nejde o pouhé „povolení“, ale o „koncesi“, v příslušných specifikacích se výslovně uvádí, že poskytování služeb se „řídí stanovenými doložkami a doložkami, které se mohou následně stanovit,“ a že „orgány státní správy mohou koncesi kdykoli zrušit a provozovatel proti tomu nemůže nic namítat“. V bodě 6 všech specifikací koncese se jasně uvádí, že časové harmonogramy a tarify musí schválit ministerský provinční úřad pro motorová vozidla. Společnost Simet tvrdí, že jelikož pevně stanovené tarify znemožňují jakoukoli pružnost v poskytování služeb, které může nabídnout uživatelům, nemohla reagovat na požadavky trhu ani na své potřeby podle vlastního uvážení.

| (70) | Společnost Simet tvrdí, že povinností používat tarify, které jí byly uloženy, se jí znemožnilo uplatňovat cenové politiky, které by běžně uplatňoval podnik na moderním, volném a konkurenčním trhu. Společnost Simet na jedné straně zdůrazňuje, že úroveň tarifů, které jí uložilo ministerstvo (odpovídající tarifům v železniční dopravě druhé třídy, jež používá společnost Ferrovie dello Stato), byla tak nízká, že společnost nedokázala pokrýt náklady na poskytování služeb autobusové dopravy. Na druhé straně tato opatření umožnila státu poskytovat neodůvodněnou podporu své železniční společnosti Ferrovie dello Stato, protože držitelem koncesí v meziregionální autobusové dopravě, například společnosti Simet, se znemožnilo stanovit nižší tarify, než které účtuje železniční společnost za jízdenky v druhé třídě s přirážkou za expresní vlak. Společnost Ferrovie dello Stato byla dále zvýhodněna tím, že společnosti Simet a dalším společnostem, které poskytují podobné služby, se odmítlo poskytnout dotace. |
| --- | --- |

(70)

Společnost Simet tvrdí, že povinností používat tarify, které jí byly uloženy, se jí znemožnilo uplatňovat cenové politiky, které by běžně uplatňoval podnik na moderním, volném a konkurenčním trhu. Společnost Simet na jedné straně zdůrazňuje, že úroveň tarifů, které jí uložilo ministerstvo (odpovídající tarifům v železniční dopravě druhé třídy, jež používá společnost Ferrovie dello Stato), byla tak nízká, že společnost nedokázala pokrýt náklady na poskytování služeb autobusové dopravy. Na druhé straně tato opatření umožnila státu poskytovat neodůvodněnou podporu své železniční společnosti Ferrovie dello Stato, protože držitelem koncesí v meziregionální autobusové dopravě, například společnosti Simet, se znemožnilo stanovit nižší tarify, než které účtuje železniční společnost za jízdenky v druhé třídě s přirážkou za expresní vlak. Společnost Ferrovie dello Stato byla dále zvýhodněna tím, že společnosti Simet a dalším společnostem, které poskytují podobné služby, se odmítlo poskytnout dotace.

| (71) | Vzhledem k této skutečnosti se společnost Simet domnívá, že koncese vydané ministerstvem a následná rozhodnutí o zamítnutí žádostí o změny tras jsou důkazem, že tyto koncese splňují kritéria smlouvy o poskytnutí služby ve smyslu článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69, protože z nich vyplývají závazky týkající se tras, zastávek, tarifů, bezplatného převozu běžných zásilek pro poštovní službu a jiné pošty za poplatek určený v ustanoveních, která se týkají tohoto druhu převozu. |
| --- | --- |

(71)

Vzhledem k této skutečnosti se společnost Simet domnívá, že koncese vydané ministerstvem a následná rozhodnutí o zamítnutí žádostí o změny tras jsou důkazem, že tyto koncese splňují kritéria smlouvy o poskytnutí služby ve smyslu článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69, protože z nich vyplývají závazky týkající se tras, zastávek, tarifů, bezplatného převozu běžných zásilek pro poštovní službu a jiné pošty za poplatek určený v ustanoveních, která se týkají tohoto druhu převozu.

| (72) | Dokonce i za předpokladu, že nařízení (EHS) č. 1191/69 neposkytuje držitelům koncesí na meziregionální dopravu žádný nárok na vyrovnání, jak tvrdí ministerstvo, společnost Simet trvá na tom, že by to znamenalo liberalizaci služby, takže orgány státní správy by nemohly podniku uložit žádný závazek, zejména pokud jde o tarify. Společnost Simet se proto domnívá, že ministerstvo konalo v rozporu se zákonem a že podle vnitrostátních právních předpisů (tj. článku 35 legislativního dekretu č. 80/1998, který uplatnila Státní rada), má nárok na náhradu škody. |
| --- | --- |

(72)

Dokonce i za předpokladu, že nařízení (EHS) č. 1191/69 neposkytuje držitelům koncesí na meziregionální dopravu žádný nárok na vyrovnání, jak tvrdí ministerstvo, společnost Simet trvá na tom, že by to znamenalo liberalizaci služby, takže orgány státní správy by nemohly podniku uložit žádný závazek, zejména pokud jde o tarify. Společnost Simet se proto domnívá, že ministerstvo konalo v rozporu se zákonem a že podle vnitrostátních právních předpisů (tj. článku 35 legislativního dekretu č. 80/1998, který uplatnila Státní rada), má nárok na náhradu škody.

| (73) | Podle společnosti Simet tu nejde o případ, na který se vztahuje nařízení (EHS) č. 1191/69, ale o spor o náhradu škody. Společnost Simet poznamenává, že rozsudkem č. 1405/2010 byl uznán její nárok podle článku 35 legislativního dekretu č. 80/1998 na náhradu škod způsobených protiprávními opatřeními ministerstva, které odmítlo zrušit závazky veřejné služby uložené společnosti Simet. Tato opatření, která byla v rozporu s právem na svobodu podnikání zakotveným v článku 41 italské ústavy, protože společnost značně poškodila při výkonu obchodní činnosti, musí tedy být považována za protiprávní, přičemž společnost má nárok na náhradu za utrpěné škody. Státní rada uznala, že ministerstvo způsobilo společnosti Simet neodůvodněnou škodu tím, že jí uložilo závazek veřejné služby v rozporu s jejím právem poskytovat dopravní služby svobodně a nezávisle. |
| --- | --- |

(73)

Podle společnosti Simet tu nejde o případ, na který se vztahuje nařízení (EHS) č. 1191/69, ale o spor o náhradu škody. Společnost Simet poznamenává, že rozsudkem č. 1405/2010 byl uznán její nárok podle článku 35 legislativního dekretu č. 80/1998 na náhradu škod způsobených protiprávními opatřeními ministerstva, které odmítlo zrušit závazky veřejné služby uložené společnosti Simet. Tato opatření, která byla v rozporu s právem na svobodu podnikání zakotveným v článku 41 italské ústavy, protože společnost značně poškodila při výkonu obchodní činnosti, musí tedy být považována za protiprávní, přičemž společnost má nárok na náhradu za utrpěné škody. Státní rada uznala, že ministerstvo způsobilo společnosti Simet neodůvodněnou škodu tím, že jí uložilo závazek veřejné služby v rozporu s jejím právem poskytovat dopravní služby svobodně a nezávisle.

| (74) | Pokud se však má za to, že nařízení (EHS) č. 1191/69 ve znění pozdějších předpisů umožňovalo orgánům státní správy uložit závazky veřejné služby za účelem uspokojení potřeb regionu, společnost Simet se domnívá, že ministerstvo bylo povinno stanovit odpovídající vyrovnání za uvedené závazky. Podle společnosti Simet nařízení (EHS) č. 1191/69 umožňuje uložit závazky veřejné služby s cílem „uspokojit dopravní potřeby regionu“ (čl. 1 odst. 2), a nikoli „v regionu“. |
| --- | --- |

(74)

Pokud se však má za to, že nařízení (EHS) č. 1191/69 ve znění pozdějších předpisů umožňovalo orgánům státní správy uložit závazky veřejné služby za účelem uspokojení potřeb regionu, společnost Simet se domnívá, že ministerstvo bylo povinno stanovit odpovídající vyrovnání za uvedené závazky. Podle společnosti Simet nařízení (EHS) č. 1191/69 umožňuje uložit závazky veřejné služby s cílem „uspokojit dopravní potřeby regionu“ (čl. 1 odst. 2), a nikoli „v regionu“.

6.   VYJÁDŘENÍ ITÁLIE K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍ STRANY

| (75) | Italské orgány ve svých vyjádřeních k připomínkám třetí strany zdůraznily svůj postoj, že neexistovaly žádné závazky veřejné služby ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (ES) č. 1370/2007 a že se tudíž nemělo vyplatit žádné vyrovnání. |
| --- | --- |

(75)

Italské orgány ve svých vyjádřeních k připomínkám třetí strany zdůraznily svůj postoj, že neexistovaly žádné závazky veřejné služby ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (ES) č. 1370/2007 a že se tudíž nemělo vyplatit žádné vyrovnání.

| (76) | Na podporu svého postoje italské orgány blíže vysvětlily systém, kterým se řídilo poskytování služeb linkové autobusové dopravy podle zákona č. 1822/39 (23) (zákon platný v posuzovaném období). Podle tohoto zákona se uplatňoval tento regulační rámec pro služby linkové dopravy, za které odpovídá stát (známe též jako „běžné služby autobusové dopravy“):






  i) | služba se poskytovala na základě systému koncesí, |
| --- | --- | --- |

(76)

Na podporu svého postoje italské orgány blíže vysvětlily systém, kterým se řídilo poskytování služeb linkové autobusové dopravy podle zákona č. 1822/39 (23) (zákon platný v posuzovaném období). Podle tohoto zákona se uplatňoval tento regulační rámec pro služby linkové dopravy, za které odpovídá stát (známe též jako „běžné služby autobusové dopravy“):

i)

služba se poskytovala na základě systému koncesí,

| ii) | koncese se udělovala na základě žádosti podniku, |
| --- | --- |

ii)

koncese se udělovala na základě žádosti podniku,

| iii) | zákon nestanovoval žádná výběrová řízení na udělení koncesí a také žádná neproběhla, |
| --- | --- |

iii)

zákon nestanovoval žádná výběrová řízení na udělení koncesí a také žádná neproběhla,

| iv) | koncese mohla být podle zákona dočasná nebo trvalá, o čemž výlučně rozhodovalo ministerstvo podle vlastního uvážení. Ministerstvo se bez rozdílu rozhodlo udělit všem podnikům dočasné koncese; platnost koncesí tedy trvala jeden rok a podniky (včetně společnosti Simet) každý rok žádaly o obnovení platnosti koncese, |
| --- | --- |

iv)

koncese mohla být podle zákona dočasná nebo trvalá, o čemž výlučně rozhodovalo ministerstvo podle vlastního uvážení. Ministerstvo se bez rozdílu rozhodlo udělit všem podnikům dočasné koncese; platnost koncesí tedy trvala jeden rok a podniky (včetně společnosti Simet) každý rok žádaly o obnovení platnosti koncese,

| v) | koncese dávala poskytovatelům výhradní právo poskytovat služby na trase stanovené v její specifikaci, |
| --- | --- |

v)

koncese dávala poskytovatelům výhradní právo poskytovat služby na trase stanovené v její specifikaci,

| vi) | držitelé koncesí byli upřednostňováni na základě obsluhovaných spádových oblastí, které byly vymezeny na základě kritéria „finitimità“, tj. blízkosti autobusové trasy a hospodářského a funkčního propojení (články 5 a 6 zákona č. 1822/39), |
| --- | --- |

vi)

držitelé koncesí byli upřednostňováni na základě obsluhovaných spádových oblastí, které byly vymezeny na základě kritéria „finitimità“, tj. blízkosti autobusové trasy a hospodářského a funkčního propojení (články 5 a 6 zákona č. 1822/39),

| vii) | prioritu měly rovněž stávající služby. Jinými slovy, z důvodu hospodárnosti se považovalo za výhodnější stávající služby změnit, spíše než nové služby vytvářet, |
| --- | --- |

vii)

prioritu měly rovněž stávající služby. Jinými slovy, z důvodu hospodárnosti se považovalo za výhodnější stávající služby změnit, spíše než nové služby vytvářet,

| viii) | kromě toho, když bylo třeba vydat koncesi na nové služby, uplatnilo se kritérium počtu uživatelů ve spádové oblasti v poměru k celkové délce nových autobusových tras. Pro služby s celkovou délkou do 500 km se za dostatečný považoval počet alespoň 300 000 obyvatel. V případě delších autobusových tras se uplatnilo proporční kritérium (24). |
| --- | --- |

viii)

kromě toho, když bylo třeba vydat koncesi na nové služby, uplatnilo se kritérium počtu uživatelů ve spádové oblasti v poměru k celkové délce nových autobusových tras. Pro služby s celkovou délkou do 500 km se za dostatečný považoval počet alespoň 300 000 obyvatel. V případě delších autobusových tras se uplatnilo proporční kritérium (24).

| (77) | Ministerstvo tedy vždy, když podnik předložil žádost o změnu stávající služby nebo o udělení koncese na nové služby, muselo při svém rozhodnutí vycházet z uvedeného právního rámce. |
| --- | --- |

(77)

Ministerstvo tedy vždy, když podnik předložil žádost o změnu stávající služby nebo o udělení koncese na nové služby, muselo při svém rozhodnutí vycházet z uvedeného právního rámce.

| (78) | Pokud jde o úplná či částečná zamítnutí změn požadovaných společností Simet v souvislosti s poskytovanými službami ministerstvem, italské orgány podotkly, že tato zamítnutí se týkala výlučně systému upraveného zákonem č. 1822/39. Ministerstvo nemohlo vydat nové koncese na poskytování nových služeb ani rozšířit dosah stávajících koncesí (přijetím nových zastávek) v případech, ve kterých by to zasahovalo do práv jiných provozovatelů linkové dopravy, jak je vymezeno v uvedeném zákoně. Ministerstvo zároveň přijalo změny, které nebyly v rozporu se zásadami stanovenými v zákoně č. 1822/39 (25). |
| --- | --- |

(78)

Pokud jde o úplná či částečná zamítnutí změn požadovaných společností Simet v souvislosti s poskytovanými službami ministerstvem, italské orgány podotkly, že tato zamítnutí se týkala výlučně systému upraveného zákonem č. 1822/39. Ministerstvo nemohlo vydat nové koncese na poskytování nových služeb ani rozšířit dosah stávajících koncesí (přijetím nových zastávek) v případech, ve kterých by to zasahovalo do práv jiných provozovatelů linkové dopravy, jak je vymezeno v uvedeném zákoně. Ministerstvo zároveň přijalo změny, které nebyly v rozporu se zásadami stanovenými v zákoně č. 1822/39 (25).

| (79) | Italské orgány sice uznávají, že společnost Simet v mnoha případech nedostala povolení poskytovat nové služby nebo přidat další zastávky v rámci stávajících služeb, ale tvrdí, že žádosti a připojené dokumenty společnosti Simet neobsahují důkazy o oficiálních žádostech o změnu vlastností poskytovaných služeb, které byly uvedeny v stávajících specifikacích koncese, ani následná zamítnutí. Ministerstvo v každém případě nikdy nezamítlo žádosti společnosti Simet o odstranění zastávek v řídce osídlených oblastech ani o změnu jízdních řádů. |
| --- | --- |

(79)

Italské orgány sice uznávají, že společnost Simet v mnoha případech nedostala povolení poskytovat nové služby nebo přidat další zastávky v rámci stávajících služeb, ale tvrdí, že žádosti a připojené dokumenty společnosti Simet neobsahují důkazy o oficiálních žádostech o změnu vlastností poskytovaných služeb, které byly uvedeny v stávajících specifikacích koncese, ani následná zamítnutí. Ministerstvo v každém případě nikdy nezamítlo žádosti společnosti Simet o odstranění zastávek v řídce osídlených oblastech ani o změnu jízdních řádů.

| (80) | Pokud jde o doložky specifikací koncesí o dopravě poštovních zásilek, italské orgány tvrdí, že společnost Simet neposkytla žádné důkazy dokumentující služby, které skutečně poskytovala, ani příslušné čisté náklady. Italské orgány dále konstatovaly, že společnost Simet nepředložila žádný zdokumentovaný důkaz o tom, že ministerstvo zamítlo její žádost o možnou změnu tarifů. Společnost Simet navíc nikdy nepožádala o povolení tarify snížit. |
| --- | --- |

(80)

Pokud jde o doložky specifikací koncesí o dopravě poštovních zásilek, italské orgány tvrdí, že společnost Simet neposkytla žádné důkazy dokumentující služby, které skutečně poskytovala, ani příslušné čisté náklady. Italské orgány dále konstatovaly, že společnost Simet nepředložila žádný zdokumentovaný důkaz o tom, že ministerstvo zamítlo její žádost o možnou změnu tarifů. Společnost Simet navíc nikdy nepožádala o povolení tarify snížit.

| (81) | Co se týče oznámení ministerstva dopravy ze dne 19. prosince 1988 (D.C. III Div 32 č. 3846) a následného ministerského oběžníku č. A/66 ze dne 10. ledna 1989 (vydaného ministerským provinčním úřadem pro motorová vozidla v Catanzaru), podle italských orgánů tyto dokumenty umožnily poskytovatelům linkové dopravy sladit tarify s tarify společnosti Ferrovie dello Stato. Toto opatření je třeba vnímat jako součást obecnější vnitrostátní dopravní politiky a cenové politiky. Totéž platí o dopisu od provinčního úřadu v Catanzaru č. 7302 ze dne 3. července 1992 (na který se odvolávala také společnost Simet), jehož cílem bylo umožnit poskytovatelům pravidelné autobusové dopravy zvýšit tarify až o 6,1 % v souladu s inflací, čímž se provedl oběžník č. 801/92 (26). V tomto dopise je také informace, že podniky mohou uplatňovat odlišný tarifní systém, pokud v této souvislosti podají zvláštní žádost. Italské orgány dávají na vědomí, že společnost Simet takovou žádost nikdy nepředložila. Ministerské oznámení z roku 1988, ani dopis ministerstva z roku 1992 v žádném případě neznamenaly zamítnutí jakékoli žádosti společnosti Simet o ukončení závazku veřejné služby v souvislosti s tarify. |
| --- | --- |

(81)

Co se týče oznámení ministerstva dopravy ze dne 19. prosince 1988 (D.C. III Div 32 č. 3846) a následného ministerského oběžníku č. A/66 ze dne 10. ledna 1989 (vydaného ministerským provinčním úřadem pro motorová vozidla v Catanzaru), podle italských orgánů tyto dokumenty umožnily poskytovatelům linkové dopravy sladit tarify s tarify společnosti Ferrovie dello Stato. Toto opatření je třeba vnímat jako součást obecnější vnitrostátní dopravní politiky a cenové politiky. Totéž platí o dopisu od provinčního úřadu v Catanzaru č. 7302 ze dne 3. července 1992 (na který se odvolávala také společnost Simet), jehož cílem bylo umožnit poskytovatelům pravidelné autobusové dopravy zvýšit tarify až o 6,1 % v souladu s inflací, čímž se provedl oběžník č. 801/92 (26). V tomto dopise je také informace, že podniky mohou uplatňovat odlišný tarifní systém, pokud v této souvislosti podají zvláštní žádost. Italské orgány dávají na vědomí, že společnost Simet takovou žádost nikdy nepředložila. Ministerské oznámení z roku 1988, ani dopis ministerstva z roku 1992 v žádném případě neznamenaly zamítnutí jakékoli žádosti společnosti Simet o ukončení závazku veřejné služby v souvislosti s tarify.

| (82) | Italské orgány nesouhlasí ani s tvrzením společnosti Simet, že bod 2 oběžníku č. 3/02 ze dne 5. dubna 2002 je důkazem, že tarify v rámci služeb linkové dopravy stanovovalo ministerstvo. Tento oběžník obsahoval pouze pokyny k převodu tarifů z lir na eura. To, že tarify v dálkové linkové dopravě se uváděly jako „regulované“ tarify, neznamená, že je nestanovili provozovatelé. Spíše to znamená, že tyto tarify se stanovovaly předem v zájmu transparentnosti a informovanosti cestujících a následně je schválily příslušné ministerské útvary. Protože tato služba představuje službu pravidelné všeobecné dopravy, způsoby poskytování služby, jako jsou trasy, zastávky, jízdní řády a tarify, musí být na rozdíl od příležitostných služeb předem známé. Stejná zásada platí podle italských orgánů pro regulované služby i na úrovni Unie, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 (27), podle kterého jsou tarify nedílnou součástí povolení pro služby linkové dopravy (čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení). Vzhledem k této nutnosti předběžného určení zpochybnily italské orgány i výklad společnosti Simet, pokud jde o bod 6 specifikací koncese (28), protože v žádosti společnosti Simet i v koncesi vydané ministerstvem byly předem určeny jak jízdní řády, tak tarify pro služby linkové dopravy podléhající koncesi. |
| --- | --- |

(82)

Italské orgány nesouhlasí ani s tvrzením společnosti Simet, že bod 2 oběžníku č. 3/02 ze dne 5. dubna 2002 je důkazem, že tarify v rámci služeb linkové dopravy stanovovalo ministerstvo. Tento oběžník obsahoval pouze pokyny k převodu tarifů z lir na eura. To, že tarify v dálkové linkové dopravě se uváděly jako „regulované“ tarify, neznamená, že je nestanovili provozovatelé. Spíše to znamená, že tyto tarify se stanovovaly předem v zájmu transparentnosti a informovanosti cestujících a následně je schválily příslušné ministerské útvary. Protože tato služba představuje službu pravidelné všeobecné dopravy, způsoby poskytování služby, jako jsou trasy, zastávky, jízdní řády a tarify, musí být na rozdíl od příležitostných služeb předem známé. Stejná zásada platí podle italských orgánů pro regulované služby i na úrovni Unie, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 (27), podle kterého jsou tarify nedílnou součástí povolení pro služby linkové dopravy (čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení). Vzhledem k této nutnosti předběžného určení zpochybnily italské orgány i výklad společnosti Simet, pokud jde o bod 6 specifikací koncese (28), protože v žádosti společnosti Simet i v koncesi vydané ministerstvem byly předem určeny jak jízdní řády, tak tarify pro služby linkové dopravy podléhající koncesi.

| (83) | Pokud jde o výši požadovaného vyrovnání, žádá společnost Simet pouze „vyrovnání [...] do výše dlužných částek“. Podle italských orgánů jsou výpočty nákladů, které za příslušné období společnost Simet provedla, obecné, protože se týkají celé její obchodní činnosti. Jsou i objektivně nepřesné a nevycházejí ze spolehlivých údajů vzhledem k neexistenci odděleně vedených účtů po většinu posuzovaného období. |
| --- | --- |

(83)

Pokud jde o výši požadovaného vyrovnání, žádá společnost Simet pouze „vyrovnání [...] do výše dlužných částek“. Podle italských orgánů jsou výpočty nákladů, které za příslušné období společnost Simet provedla, obecné, protože se týkají celé její obchodní činnosti. Jsou i objektivně nepřesné a nevycházejí ze spolehlivých údajů vzhledem k neexistenci odděleně vedených účtů po většinu posuzovaného období.

| (84) | Italské orgány považují za zcela nepodstatné, zda v projednávaném případě jde o přiznání vyrovnání za veřejnou službu (tedy o přímé použití nařízení (EHS) č. 1191/69), nebo o přiznání náhrady škod. I za předpokladu, že by Státní rada měla v úmyslu uznat nárok společnosti Simet na náhradu škod, což podle italských orgánů není logický ani předvídaný závěr vyplývající ze znění rozsudku 1405/2010 (29), jakékoli utrpěné škody by mohly vzniknout jen na základě plnění závazků veřejné služby. Italské orgány trvají na tom, že společnosti Simet takové závazky nikdy nebyly uloženy. |
| --- | --- |

(84)

Italské orgány považují za zcela nepodstatné, zda v projednávaném případě jde o přiznání vyrovnání za veřejnou službu (tedy o přímé použití nařízení (EHS) č. 1191/69), nebo o přiznání náhrady škod. I za předpokladu, že by Státní rada měla v úmyslu uznat nárok společnosti Simet na náhradu škod, což podle italských orgánů není logický ani předvídaný závěr vyplývající ze znění rozsudku 1405/2010 (29), jakékoli utrpěné škody by mohly vzniknout jen na základě plnění závazků veřejné služby. Italské orgány trvají na tom, že společnosti Simet takové závazky nikdy nebyly uloženy.

| (85) | Italské orgány vyjádřily nesouhlas s možným poskytnutím náhrady škod podle článku 41 italské ústavy. Přepravu cestujících v linkové meziregionální autobusové dopravě nelze považovat za zcela liberalizovanou pouhým a přímým uplatněním článku 41 italské ústavy, protože v první řadě podléhá systému koncesí (regulovanému zákonem č.. 1822/39 a dekretem prezidenta republiky č. 369/94) a následně systému povolení (regulovanému legislativním dekretem č. 285/05). |
| --- | --- |

(85)

Italské orgány vyjádřily nesouhlas s možným poskytnutím náhrady škod podle článku 41 italské ústavy. Přepravu cestujících v linkové meziregionální autobusové dopravě nelze považovat za zcela liberalizovanou pouhým a přímým uplatněním článku 41 italské ústavy, protože v první řadě podléhá systému koncesí (regulovanému zákonem č.. 1822/39 a dekretem prezidenta republiky č. 369/94) a následně systému povolení (regulovanému legislativním dekretem č. 285/05).

7.   POSOUZENÍ PODPORY

7.1   EXISTENCE PODPORY

| (86) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

(86)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| (87) | Podle čl. 107 odst. 1 představuje opatření podporu, pokud jsou současně splněny tyto podmínky:






  — | výhoda musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků, |
| --- | --- | --- |

(87)

Podle čl. 107 odst. 1 představuje opatření podporu, pokud jsou současně splněny tyto podmínky:

—

výhoda musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,

| — | opatření musí poskytovat selektivní výhodu tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, |
| --- | --- |

—

opatření musí poskytovat selektivní výhodu tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby,

| — | opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, |
| --- | --- |

—

opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž,

| — | má vliv na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

má vliv na obchod mezi členskými státy.

| (88) | Komise posoudí, zda v daném případě jsou všechny tyto podmínky splněny. |
| --- | --- |

(88)

Komise posoudí, zda v daném případě jsou všechny tyto podmínky splněny.

7.1.1   Státní prostředky a přičitatelnost

| (89) | Komise konstatuje, že na základě rozsudků Státní rady musí ministerstvo uhradit společnosti Simet vyrovnání za provozování meziregionální autobusové dopravy od roku 1987 do roku 2003 na trasách, za které odpovídá stát. Zdroje na uhrazení tohoto vyrovnání jsou zdroje ministerstva; jedná se tedy o státní prostředky. Rozhodnutí o uhrazení tohoto vyrovnání, které přijal soudní orgán, je přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(89)

Komise konstatuje, že na základě rozsudků Státní rady musí ministerstvo uhradit společnosti Simet vyrovnání za provozování meziregionální autobusové dopravy od roku 1987 do roku 2003 na trasách, za které odpovídá stát. Zdroje na uhrazení tohoto vyrovnání jsou zdroje ministerstva; jedná se tedy o státní prostředky. Rozhodnutí o uhrazení tohoto vyrovnání, které přijal soudní orgán, je přičitatelné státu.

7.1.2   Selektivní hospodářská výhoda

| (90) | Komise především podotýká, že společnost Simet vykonává hospodářskou činnost, konkrétně osobní dopravu, za úplatu. Proto je třeba společnost Simet považovat za „podnik“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(90)

Komise především podotýká, že společnost Simet vykonává hospodářskou činnost, konkrétně osobní dopravu, za úplatu. Proto je třeba společnost Simet považovat za „podnik“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (91) | Poskytnutí opatření by se rovněž mělo považovat za selektivní, protože zvýhodňuje pouze společnost Simet. |
| --- | --- |

(91)

Poskytnutí opatření by se rovněž mělo považovat za selektivní, protože zvýhodňuje pouze společnost Simet.

| (92) | Pokud jde o poskytnutí hospodářské výhody, z rozsudku ve věci Altmark vyplývá, že vyrovnání poskytnuté státem nebo ze státních prostředků podnikům v souvislosti se závazky veřejné služby, které jim byly uloženy, neposkytuje dotčeným podnikům výhodu, takže nepředstavuje podporu v smyslu čl. 107 odst. 1, jestliže byly splněny tyto čtyři podmínky (30):






  — | zaprvé, podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány, |
| --- | --- | --- |

(92)

Pokud jde o poskytnutí hospodářské výhody, z rozsudku ve věci Altmark vyplývá, že vyrovnání poskytnuté státem nebo ze státních prostředků podnikům v souvislosti se závazky veřejné služby, které jim byly uloženy, neposkytuje dotčeným podnikům výhodu, takže nepředstavuje podporu v smyslu čl. 107 odst. 1, jestliže byly splněny tyto čtyři podmínky (30):

—

zaprvé, podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány,

| — | zadruhé, parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem, |
| --- | --- |

—

zadruhé, parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem,

| — | zatřetí, vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností, |
| --- | --- |

—

zatřetí, vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností,

| — | začtvrté, není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností. |
| --- | --- |

—

začtvrté, není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.

| (93) | Pokud jde o druhou podmínku, parametry, které slouží jako základ pro výpočet vyrovnání, musí být stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem, aby se zajistilo, že neposkytují přijímajícímu podniku hospodářskou výhodu oproti jeho konkurentům. Nutnost stanovit parametry vyrovnání předem však neznamená, že vyrovnání musí být vypočítáno podle konkrétního vzorce. Důležité je, aby bylo od začátku jasné, jak se výše vyrovnání určí. |
| --- | --- |

(93)

Pokud jde o druhou podmínku, parametry, které slouží jako základ pro výpočet vyrovnání, musí být stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem, aby se zajistilo, že neposkytují přijímajícímu podniku hospodářskou výhodu oproti jeho konkurentům. Nutnost stanovit parametry vyrovnání předem však neznamená, že vyrovnání musí být vypočítáno podle konkrétního vzorce. Důležité je, aby bylo od začátku jasné, jak se výše vyrovnání určí.

| (94) | V tomto případě společnost Simet nepředložila žádné důkazy o tom, že parametry vyrovnání za poskytování dotčených služeb ve sledovaném období byly stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem. Ve specifikacích koncese, na jejichž základě chce společnost Simet prokázat, že jí byl uložen závazek veřejné služby, se spíše uvádí, že poskytování služeb nezavdává společnosti žádný nárok na dotace ani náhradu jakéhokoli druhu a že společnost bude službu poskytovat v plné míře na vlastní riziko. Právě z tohoto důvodu Státní rada ve svém rozsudku č. 1405/2010 stanovila, aby se vyrovnání vypočítalo na základě spolehlivých údajů z účetnictví společnosti. Při neexistenci předem stanovených parametrů vyrovnání jsou všechny takové výpočty nezbytně založeny výlučně na následných odhadech čistých nákladů na poskytování předmětných služeb linkové meziregionální dopravy. Platí to pro výpočty v původní zprávě i ve zprávě s většinovým stanoviskem. V tomto případě tedy nebyla splněna druhá podmínka rozsudku ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(94)

V tomto případě společnost Simet nepředložila žádné důkazy o tom, že parametry vyrovnání za poskytování dotčených služeb ve sledovaném období byly stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem. Ve specifikacích koncese, na jejichž základě chce společnost Simet prokázat, že jí byl uložen závazek veřejné služby, se spíše uvádí, že poskytování služeb nezavdává společnosti žádný nárok na dotace ani náhradu jakéhokoli druhu a že společnost bude službu poskytovat v plné míře na vlastní riziko. Právě z tohoto důvodu Státní rada ve svém rozsudku č. 1405/2010 stanovila, aby se vyrovnání vypočítalo na základě spolehlivých údajů z účetnictví společnosti. Při neexistenci předem stanovených parametrů vyrovnání jsou všechny takové výpočty nezbytně založeny výlučně na následných odhadech čistých nákladů na poskytování předmětných služeb linkové meziregionální dopravy. Platí to pro výpočty v původní zprávě i ve zprávě s většinovým stanoviskem. V tomto případě tedy nebyla splněna druhá podmínka rozsudku ve věci Altmark.

| (95) | K tomu, aby bylo možno vyloučit přítomnost hospodářské výhody v případě poskytnutí vyrovnání podnikům v souvislosti se závazky veřejné služby, které jim byly uloženy, rozsudek ve věci Altmark vyžaduje, aby byly splněny všechny čtyři podmínky. Komise tedy nemá důvod zkoumat, zda byly v tomto případě splněny ostatní tři podmínky. Uhrazení vyrovnání společnosti Simet za poskytování služeb meziregionální autobusové dopravy v období 1987–2003 tedy představuje poskytnutí selektivní hospodářské výhody tomuto podniku. |
| --- | --- |

(95)

K tomu, aby bylo možno vyloučit přítomnost hospodářské výhody v případě poskytnutí vyrovnání podnikům v souvislosti se závazky veřejné služby, které jim byly uloženy, rozsudek ve věci Altmark vyžaduje, aby byly splněny všechny čtyři podmínky. Komise tedy nemá důvod zkoumat, zda byly v tomto případě splněny ostatní tři podmínky. Uhrazení vyrovnání společnosti Simet za poskytování služeb meziregionální autobusové dopravy v období 1987–2003 tedy představuje poskytnutí selektivní hospodářské výhody tomuto podniku.

7.1.3   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy

| (96) | Pokud jde o tato dvě kritéria, je třeba ověřit, zda je pravděpodobné, že oznámené opatření naruší hospodářskou soutěž v takové míře, že to ovlivní obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(96)

Pokud jde o tato dvě kritéria, je třeba ověřit, zda je pravděpodobné, že oznámené opatření naruší hospodářskou soutěž v takové míře, že to ovlivní obchod mezi členskými státy.

| (97) | Jak je uvedeno v rozsudku ve věci Altmark
   (31), od roku 1995 několik členských států otevřelo některé trhy v oblasti dopravy konkurenci podniků usazených v jiných členských státech. Několik podniků tak již nabízí své služby městské, příměstské nebo regionální dopravy v jiných členských státech, než je stát jejich původu. Tento trend je ještě výraznější v případě služeb linkové meziregionální dopravy, které poskytuje i společnost Simet. Jakékoliv vyrovnání poskytnuté společnosti Simet by proto mělo být považováno za opatření, které může narušovat hospodářskou soutěž v oblasti meziregionální autobusové dopravy a ovlivnit obchod mezi členskými státy do té míry, v jaké negativně ovlivňuje schopnost dopravních podniků usazených v jiných členských státech nabízet služby v Itálii a v jaké posiluje postavení společnosti Simet na trhu. |
| --- | --- |

(97)

Jak je uvedeno v rozsudku ve věci Altmark
   (31), od roku 1995 několik členských států otevřelo některé trhy v oblasti dopravy konkurenci podniků usazených v jiných členských státech. Několik podniků tak již nabízí své služby městské, příměstské nebo regionální dopravy v jiných členských státech, než je stát jejich původu. Tento trend je ještě výraznější v případě služeb linkové meziregionální dopravy, které poskytuje i společnost Simet. Jakékoliv vyrovnání poskytnuté společnosti Simet by proto mělo být považováno za opatření, které může narušovat hospodářskou soutěž v oblasti meziregionální autobusové dopravy a ovlivnit obchod mezi členskými státy do té míry, v jaké negativně ovlivňuje schopnost dopravních podniků usazených v jiných členských státech nabízet služby v Itálii a v jaké posiluje postavení společnosti Simet na trhu.

| (98) | Komise rovněž poznamenává, že společnost Simet působí i na jiných trzích, například na trhu se službami mezinárodní dopravy, cestovního ruchu a pronájmu autobusů, takže na těchto trzích v rámci Unie jednoznačně konkuruje jiným společnostem. Každé vyrovnání poskytnuté společnosti Simet by nevyhnutelně narušilo hospodářskou soutěž a ovlivnilo obchod mezi členskými státy na těchto trzích. |
| --- | --- |

(98)

Komise rovněž poznamenává, že společnost Simet působí i na jiných trzích, například na trhu se službami mezinárodní dopravy, cestovního ruchu a pronájmu autobusů, takže na těchto trzích v rámci Unie jednoznačně konkuruje jiným společnostem. Každé vyrovnání poskytnuté společnosti Simet by nevyhnutelně narušilo hospodářskou soutěž a ovlivnilo obchod mezi členskými státy na těchto trzích.

| (99) | Komise se proto domnívá, že oznámené opatření narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(99)

Komise se proto domnívá, že oznámené opatření narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

7.1.4   Závěr

| (100) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že oznámené opatření představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(100)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že oznámené opatření představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

7.2   VÝJIMKY Z OZNAMOVACÍ POVINNOSTI PODLE NAŘÍZENÍ (EHS) Č. 1191/69

| (101) | Na základě zdůvodnění Státní rady získala společnost Simet nárok na vyrovnání za poskytování dotyčných dopravních služeb v době, kdy tyto služby poskytovala. Na to, aby toto odůvodnění platilo, by platby na vyrovnání musely být vyňaty z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69. V opačném případě by opomenutí oznámení vyrovnání znamenalo, že je protiprávní, protože by bylo v rozporu s ustanoveními Smlouvy o státní podpoře. |
| --- | --- |

(101)

Na základě zdůvodnění Státní rady získala společnost Simet nárok na vyrovnání za poskytování dotyčných dopravních služeb v době, kdy tyto služby poskytovala. Na to, aby toto odůvodnění platilo, by platby na vyrovnání musely být vyňaty z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69. V opačném případě by opomenutí oznámení vyrovnání znamenalo, že je protiprávní, protože by bylo v rozporu s ustanoveními Smlouvy o státní podpoře.

| (102) | Podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 jsou totiž vyrovnání hrazená v souladu s uvedeným nařízením vyňata z postupu informování předem stanoveného v čl. 108 odst. 3 Smlouvy, a tudíž se na ně nevztahuje povinnost předběžného oznámení. Z rozsudku ve věci Combus vyplývá, že pojem „vyrovnání za závazky veřejné služby“ ve smyslu tohoto ustanovení se musí vykládat velmi restriktivně (32). Výjimka z oznámení podle čl. 17 odst. 2 se týká pouze vyrovnání za závazky veřejné služby, které byly podniku jednostranně uloženy podle článku 2 uvedeného nařízení, jež se vypočítávají pomocí metody popsané v článcích 10 až 13 zmíněného nařízení (společná metoda vyrovnání), a neuplatní se v případě smluv o veřejné službě definovaných v článku 14. Vyrovnání hrazené na základě smlouvy o veřejné službě definované v článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69, které představuje státní podporu, se musí předem oznámit Komisi. Pokud vyrovnání oznámeno nebude, bude se považovat za protiprávně provedenou podporu. |
| --- | --- |

(102)

Podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 jsou totiž vyrovnání hrazená v souladu s uvedeným nařízením vyňata z postupu informování předem stanoveného v čl. 108 odst. 3 Smlouvy, a tudíž se na ně nevztahuje povinnost předběžného oznámení. Z rozsudku ve věci Combus vyplývá, že pojem „vyrovnání za závazky veřejné služby“ ve smyslu tohoto ustanovení se musí vykládat velmi restriktivně (32). Výjimka z oznámení podle čl. 17 odst. 2 se týká pouze vyrovnání za závazky veřejné služby, které byly podniku jednostranně uloženy podle článku 2 uvedeného nařízení, jež se vypočítávají pomocí metody popsané v článcích 10 až 13 zmíněného nařízení (společná metoda vyrovnání), a neuplatní se v případě smluv o veřejné službě definovaných v článku 14. Vyrovnání hrazené na základě smlouvy o veřejné službě definované v článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69, které představuje státní podporu, se musí předem oznámit Komisi. Pokud vyrovnání oznámeno nebude, bude se považovat za protiprávně provedenou podporu.

| (103) | Odpověď na otázku, zda podle čl. 17 odst. 2 byly v tomto případě italské orgány skutečně vyňaty z postupu informování předem, tedy závisí zaprvé na tom, zda italské orgány skutečně jednostranně uložily společnosti Simet závazek veřejné služby, a zadruhé na tom, zda vyrovnání uznané v souvislosti s tímto závazkem je v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69. Komise postupně posoudí obě otázky. |
| --- | --- |

(103)

Odpověď na otázku, zda podle čl. 17 odst. 2 byly v tomto případě italské orgány skutečně vyňaty z postupu informování předem, tedy závisí zaprvé na tom, zda italské orgány skutečně jednostranně uložily společnosti Simet závazek veřejné služby, a zadruhé na tom, zda vyrovnání uznané v souvislosti s tímto závazkem je v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69. Komise postupně posoudí obě otázky.

7.2.1   Uložily italské orgány společnosti Simet jednostranně závazek veřejné služby?

| (104) | Podle společnosti Simet (33) lze jednostranné uložení závazku veřejné služby vyvodit ze způsobů poskytování služeb, které měla dodávat, uvedených ve specifikacích koncese vydaných pro každou jednotlivou trasu linkové meziregionální autobusové dopravy, z pevného stanovení tarifů ministerstvem a z toho, že ministerstvo odmítlo přijmout změny stávajících služeb nebo udělit koncese pro nové služby. |
| --- | --- |

(104)

Podle společnosti Simet (33) lze jednostranné uložení závazku veřejné služby vyvodit ze způsobů poskytování služeb, které měla dodávat, uvedených ve specifikacích koncese vydaných pro každou jednotlivou trasu linkové meziregionální autobusové dopravy, z pevného stanovení tarifů ministerstvem a z toho, že ministerstvo odmítlo přijmout změny stávajících služeb nebo udělit koncese pro nové služby.

| (105) | Komise se však na základě informací, které obdržela, domnívá, že společnost Simet přesvědčivě neprokázala, že italské orgány jí jednostranně uložily závazek veřejné služby. |
| --- | --- |

(105)

Komise se však na základě informací, které obdržela, domnívá, že společnost Simet přesvědčivě neprokázala, že italské orgány jí jednostranně uložily závazek veřejné služby.

| (106) | Za prvé, iniciativa společnosti Simet v souvislosti s žádostmi o obnovu specifikací koncese za všech šestnáct letech během posuzovaného období je neslučitelná s jednostranným uložením závazku veřejné služby. Účelem těchto specifikací bylo udělit společnosti Simet výlučné právo na poskytování příslušných služeb na posuzované období. Společnost Simet opakovaně žádala o prodloužení těchto práv přesto, že v každé z těchto specifikací se stanovilo, že za poskytování služby se nepřiznává vyrovnání a že společnost poskytuje službu zcela na vlastní riziko. |
| --- | --- |

(106)

Za prvé, iniciativa společnosti Simet v souvislosti s žádostmi o obnovu specifikací koncese za všech šestnáct letech během posuzovaného období je neslučitelná s jednostranným uložením závazku veřejné služby. Účelem těchto specifikací bylo udělit společnosti Simet výlučné právo na poskytování příslušných služeb na posuzované období. Společnost Simet opakovaně žádala o prodloužení těchto práv přesto, že v každé z těchto specifikací se stanovilo, že za poskytování služby se nepřiznává vyrovnání a že společnost poskytuje službu zcela na vlastní riziko.

| (107) | Za druhé, stanovení tarifů, tras a frekvence a jízdního řádu v těchto specifikacích nutně neznamená, že společnosti Simet byly na základě koncesí jednostranně uloženy závazky veřejné služby. Vzhledem k tomu, že poskytované služby se týkaly pravidelné linkové dopravy, bylo nutné, aby se ve specifikacích koncesí, na jejichž základě získala společnost Simet výlučné právo poskytovat tyto služby, předem stanovily způsoby poskytování služeb. Nebyly předloženy žádné důkazy o formálních žádostech o změnu těchto vlastností ani o následných zamítnutích ministerstva. Společnost Simet nepředložila ani důkazy o tom, že italské orgány jednostranně uložily uvedené způsoby společnosti Simet, tedy že je nenavrhl provozovatel výměnou za výhradní právo na poskytování služeb s následným schválením ministerstvem. |
| --- | --- |

(107)

Za druhé, stanovení tarifů, tras a frekvence a jízdního řádu v těchto specifikacích nutně neznamená, že společnosti Simet byly na základě koncesí jednostranně uloženy závazky veřejné služby. Vzhledem k tomu, že poskytované služby se týkaly pravidelné linkové dopravy, bylo nutné, aby se ve specifikacích koncesí, na jejichž základě získala společnost Simet výlučné právo poskytovat tyto služby, předem stanovily způsoby poskytování služeb. Nebyly předloženy žádné důkazy o formálních žádostech o změnu těchto vlastností ani o následných zamítnutích ministerstva. Společnost Simet nepředložila ani důkazy o tom, že italské orgány jednostranně uložily uvedené způsoby společnosti Simet, tedy že je nenavrhl provozovatel výměnou za výhradní právo na poskytování služeb s následným schválením ministerstvem.

| (108) | Za třetí, pokud jde o údajný závazek týkající se přepravy poštovních zásilek, společnost Simet nepředložila žádné doklady prokazující skutečně poskytnuté služby a z nich vyplývající čisté náklady. Společnost Simet nepředložila ani důkazy o tom, že někdy zpochybnila doložky specifikací koncese v souvislosti s přepravou poštovních zásilek. Mohlo by to znamenat buď to, že poskytování těchto služeb nebylo v rozporu s obchodními zájmy společnosti, nebo to, že poskytování těchto služeb společnost považovala za spravedlivé odškodnění za výlučné právo na poskytování služeb meziregionální dopravy. |
| --- | --- |

(108)

Za třetí, pokud jde o údajný závazek týkající se přepravy poštovních zásilek, společnost Simet nepředložila žádné doklady prokazující skutečně poskytnuté služby a z nich vyplývající čisté náklady. Společnost Simet nepředložila ani důkazy o tom, že někdy zpochybnila doložky specifikací koncese v souvislosti s přepravou poštovních zásilek. Mohlo by to znamenat buď to, že poskytování těchto služeb nebylo v rozporu s obchodními zájmy společnosti, nebo to, že poskytování těchto služeb společnost považovala za spravedlivé odškodnění za výlučné právo na poskytování služeb meziregionální dopravy.

| (109) | Za čtvrté, co se týče tarifů, které mohla společnost Simet účtovat cestujícím za poskytované služby, italské orgány sice uznávají, že do roku 2001 skutečně platily vnitrostátní předpisy, které stanovovaly obecné zásady tvorby cen v oblasti autobusové dopravy v rámci obecnější vnitrostátní dopravní politiky a cenové politiky (34), ale provozovatelé mohli podat zvláštní žádost o uplatňování jiného tarifu. To je zřejmé z dopisu ministerstva, na nějž se společnost Simet odkazuje (35). Komise však podotýká, že společnost Simet neposkytla žádné důkazy o tom, že by italským orgánům někdy předložila takovou žádost, ani o tom, že by ministerstvo někdy v období let 1987–2003 žádosti o změnu tarifů zamítlo. |
| --- | --- |

(109)

Za čtvrté, co se týče tarifů, které mohla společnost Simet účtovat cestujícím za poskytované služby, italské orgány sice uznávají, že do roku 2001 skutečně platily vnitrostátní předpisy, které stanovovaly obecné zásady tvorby cen v oblasti autobusové dopravy v rámci obecnější vnitrostátní dopravní politiky a cenové politiky (34), ale provozovatelé mohli podat zvláštní žádost o uplatňování jiného tarifu. To je zřejmé z dopisu ministerstva, na nějž se společnost Simet odkazuje (35). Komise však podotýká, že společnost Simet neposkytla žádné důkazy o tom, že by italským orgánům někdy předložila takovou žádost, ani o tom, že by ministerstvo někdy v období let 1987–2003 žádosti o změnu tarifů zamítlo.

| (110) | Skutečnost, že tarify v pravidelné dálkové dopravě „schvaloval“ ministerský provinční úřad pro motorová vozidla (36), a odkaz na „regulované“ tarify v oběžníku č. 3/02 ze dne 5. dubna 2002 (37) v rozporu s tvrzením společnosti Simet neznamenají, že tyto tarify původně nestanovili provozovatelé. Tyto pojmy spíše znamenají pouze to, že tarify byly stanoveny předem v zájmu transparentnosti a informovanosti cestujících a následně je schválily příslušné ministerské útvary. |
| --- | --- |

(110)

Skutečnost, že tarify v pravidelné dálkové dopravě „schvaloval“ ministerský provinční úřad pro motorová vozidla (36), a odkaz na „regulované“ tarify v oběžníku č. 3/02 ze dne 5. dubna 2002 (37) v rozporu s tvrzením společnosti Simet neznamenají, že tyto tarify původně nestanovili provozovatelé. Tyto pojmy spíše znamenají pouze to, že tarify byly stanoveny předem v zájmu transparentnosti a informovanosti cestujících a následně je schválily příslušné ministerské útvary.

| (111) | Tato opatření v žádném případě nepředstavují „tarifní závazek“ ve smyslu čl. 2 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69, který by podléhal společnému postupu při vyrovnání. Tarifním závazkem se rozumí výhradně „jakýkoli závazek dopravního podniku uplatňovat, zejména pro určité kategorie cestujících, kategorie zboží nebo dopravní trasy, úředně stanovené nebo schválené sazby odporující obchodním zájmům podniku, které plynou z uložení nebo odmítnutí úpravy zvláštních tarifních opatření“. Definice tarifního závazku se nevztahuje „na závazky vyplývající z obecných opatření cenové politiky uplatňované na veškeré hospodářské činnosti nebo opatření přijatá pro přepravní sazby a podmínky obecně s ohledem na organizaci dopravního trhu nebo jeho části“. |
| --- | --- |

(111)

Tato opatření v žádném případě nepředstavují „tarifní závazek“ ve smyslu čl. 2 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69, který by podléhal společnému postupu při vyrovnání. Tarifním závazkem se rozumí výhradně „jakýkoli závazek dopravního podniku uplatňovat, zejména pro určité kategorie cestujících, kategorie zboží nebo dopravní trasy, úředně stanovené nebo schválené sazby odporující obchodním zájmům podniku, které plynou z uložení nebo odmítnutí úpravy zvláštních tarifních opatření“. Definice tarifního závazku se nevztahuje „na závazky vyplývající z obecných opatření cenové politiky uplatňované na veškeré hospodářské činnosti nebo opatření přijatá pro přepravní sazby a podmínky obecně s ohledem na organizaci dopravního trhu nebo jeho části“.

| (112) | A konečně, co se týče zamítnutí žádostí předložených společností Simet ministerstvem, Komise poznamenává, že šlo o žádosti o rozšíření, které se netýkaly změn ve způsobu poskytování stávajících služeb. Rozšíření služeb nebylo vždy možné vzhledem k tomu, jakým způsobem zákon č. 1822/39 upravuje poskytování služeb linkové osobní dopravy. Koncese na poskytování nových služeb nebo k rozšíření rozsahu existujících služeb se mohly vydávat jen v takovém rozsahu, aby nenarušovaly práva ostatních provozovatelů linkové dopravy. Zamítnutí žádostí o vytvoření nových služeb nebo o rozšíření stávajících služeb byla proto důsledkem vyvažování zájmů různých hospodářských subjektů, a nikoli uložení závazků veřejné služby, jak tvrdí společnost Simet. |
| --- | --- |

(112)

A konečně, co se týče zamítnutí žádostí předložených společností Simet ministerstvem, Komise poznamenává, že šlo o žádosti o rozšíření, které se netýkaly změn ve způsobu poskytování stávajících služeb. Rozšíření služeb nebylo vždy možné vzhledem k tomu, jakým způsobem zákon č. 1822/39 upravuje poskytování služeb linkové osobní dopravy. Koncese na poskytování nových služeb nebo k rozšíření rozsahu existujících služeb se mohly vydávat jen v takovém rozsahu, aby nenarušovaly práva ostatních provozovatelů linkové dopravy. Zamítnutí žádostí o vytvoření nových služeb nebo o rozšíření stávajících služeb byla proto důsledkem vyvažování zájmů různých hospodářských subjektů, a nikoli uložení závazků veřejné služby, jak tvrdí společnost Simet.

| (113) | Společnost Simet tedy neprokázala, že italské orgány jí jednostranně uložily závazek veřejné služby. |
| --- | --- |

(113)

Společnost Simet tedy neprokázala, že italské orgány jí jednostranně uložily závazek veřejné služby.

7.2.2   Je vyrovnání poskytnuté za uvedený závazek v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69?

| (114) | V každém případě platí, že i kdyby se prokázalo, že v nějaké formě došlo k jednostrannému uložení závazků veřejné služby, na to, aby se vyrovnání za tyto služby mohlo vyjmout z informování předem podle čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení, stále by muselo být v souladu se společnou metodou vyrovnání (oddíl IV) podle nařízení (EHS) č. 1191/69. Komise se nedomnívá, že by tato podmínka byla splněna. |
| --- | --- |

(114)

V každém případě platí, že i kdyby se prokázalo, že v nějaké formě došlo k jednostrannému uložení závazků veřejné služby, na to, aby se vyrovnání za tyto služby mohlo vyjmout z informování předem podle čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení, stále by muselo být v souladu se společnou metodou vyrovnání (oddíl IV) podle nařízení (EHS) č. 1191/69. Komise se nedomnívá, že by tato podmínka byla splněna.

| (115) | Komise zaprvé konstatuje, že v článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/69 se mimo jiné uvádí, že výše vyrovnání se v případě závazku provozu nebo přepravy rovná rozdílu mezi snížením finančního břemene a snížením příjmů podniku, jenž v posuzovaném období může vyplynout ze zrušení celé nebo příslušné části daného závazku. Komise dále konstatuje, že podle rozsudku Soudního dvora ve věci Antrop nejsou požadavky stanovené v uvedeném ustanovení splněny, pokud „není možné na základě jistých údajů z účetnictví [společnosti] stanovit rozdíl mezi náklady přičitatelnými části [její] činnosti v oblastech, které jsou předmětem [její] koncese, a odpovídajícím příjmům, a v důsledku toho není možné vypočítat dodatečné náklady vyplývající [tomuto podniku] z plnění závazků veřejné služby“ (38). |
| --- | --- |

(115)

Komise zaprvé konstatuje, že v článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/69 se mimo jiné uvádí, že výše vyrovnání se v případě závazku provozu nebo přepravy rovná rozdílu mezi snížením finančního břemene a snížením příjmů podniku, jenž v posuzovaném období může vyplynout ze zrušení celé nebo příslušné části daného závazku. Komise dále konstatuje, že podle rozsudku Soudního dvora ve věci Antrop nejsou požadavky stanovené v uvedeném ustanovení splněny, pokud „není možné na základě jistých údajů z účetnictví [společnosti] stanovit rozdíl mezi náklady přičitatelnými části [její] činnosti v oblastech, které jsou předmětem [její] koncese, a odpovídajícím příjmům, a v důsledku toho není možné vypočítat dodatečné náklady vyplývající [tomuto podniku] z plnění závazků veřejné služby“ (38).

| (116) | Nařízení (EHS) č. 1191/69 navíc v čl. 1 odst. 5 písm. a) od 1. července 1992 stanovilo, aby dopravní podniky, které nevykonávají pouze služby podléhající ustanovením o závazcích veřejné služby, ale zabývají se jinými činnostmi, provozovaly veřejné služby v rámci samostatných divizí, které musí splňovat následující podmínky: i) provozní účty pro každou z těchto činností jsou oddělené a podíl prostředků příslušejících každé činnosti se určuje v souladu s platnými účetními pravidly a ii) výdaje se dorovnávají pomocí výnosů z provozu a platbami orgánů veřejné moci, bez jakékoliv možnosti přesunu do jiného odvětví činnosti podniku nebo z něj. |
| --- | --- |

(116)

Nařízení (EHS) č. 1191/69 navíc v čl. 1 odst. 5 písm. a) od 1. července 1992 stanovilo, aby dopravní podniky, které nevykonávají pouze služby podléhající ustanovením o závazcích veřejné služby, ale zabývají se jinými činnostmi, provozovaly veřejné služby v rámci samostatných divizí, které musí splňovat následující podmínky: i) provozní účty pro každou z těchto činností jsou oddělené a podíl prostředků příslušejících každé činnosti se určuje v souladu s platnými účetními pravidly a ii) výdaje se dorovnávají pomocí výnosů z provozu a platbami orgánů veřejné moci, bez jakékoliv možnosti přesunu do jiného odvětví činnosti podniku nebo z něj.

| (117) | Společnost Simet v tomto případě nepřijala účinné oddělení účtů pro různé služby, které poskytovala do roku 2002. Lze zpochybnit platnost analytického účetnictví v letech 2002 a 2003 z hlediska oddělených účtů, protože neexistují žádné důkazy o tom, že řídící orgány společnosti využívaly toto analytické účetnictví pro kontrolu vlastní činnosti. Článek 10 tedy nebyl dodržen. |
| --- | --- |

(117)

Společnost Simet v tomto případě nepřijala účinné oddělení účtů pro různé služby, které poskytovala do roku 2002. Lze zpochybnit platnost analytického účetnictví v letech 2002 a 2003 z hlediska oddělených účtů, protože neexistují žádné důkazy o tom, že řídící orgány společnosti využívaly toto analytické účetnictví pro kontrolu vlastní činnosti. Článek 10 tedy nebyl dodržen.

| (118) | Zadruhé, společnost Simet neprokázala, že „hospodářské nevýhody [...] byly stanoveny se zřetelem na důsledky závazku pro činnost podniku jako celku“ (čl. 5 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1191/69), a nebyl ani dodržen požadavek na stanovení částky vyrovnání předem (článek 13 nařízení), jak je vysvětleno v oddíle 7.1.2. |
| --- | --- |

(118)

Zadruhé, společnost Simet neprokázala, že „hospodářské nevýhody [...] byly stanoveny se zřetelem na důsledky závazku pro činnost podniku jako celku“ (čl. 5 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1191/69), a nebyl ani dodržen požadavek na stanovení částky vyrovnání předem (článek 13 nařízení), jak je vysvětleno v oddíle 7.1.2.

| (119) | A konečně, období vyrovnání za oznámené opatření se týká let 1987 až 2003. Společná metoda vyrovnání se však uplatňovala pro služby meziregionální autobusové dopravy jen do července 1992 a poté se na základě nařízení Rady (EHS) č. 1893/91 (39) omezila na „městskou, příměstskou a regionální osobní dopravu“. Definici „regionální dopravy“ uvedenou v nařízení (EHS) č. 1191/69 („dopravní služby určené k uspokojení dopravních potřeb regionu“) nelze rozšířit tak, aby se týkala všech dopravních služeb, které uspokojují potřeby obyvatel daného regionu, tedy i meziregionálních tras. Při tak širokém výkladu by totiž nařízení bylo do velké míry neúčinné, protože členské státy by v každém případě mohly vyloučit z rámce jeho působnosti podniky, jejichž činnost je omezena výlučně „na provozování městské, příměstské nebo regionální dopravy“ (40). |
| --- | --- |

(119)

A konečně, období vyrovnání za oznámené opatření se týká let 1987 až 2003. Společná metoda vyrovnání se však uplatňovala pro služby meziregionální autobusové dopravy jen do července 1992 a poté se na základě nařízení Rady (EHS) č. 1893/91 (39) omezila na „městskou, příměstskou a regionální osobní dopravu“. Definici „regionální dopravy“ uvedenou v nařízení (EHS) č. 1191/69 („dopravní služby určené k uspokojení dopravních potřeb regionu“) nelze rozšířit tak, aby se týkala všech dopravních služeb, které uspokojují potřeby obyvatel daného regionu, tedy i meziregionálních tras. Při tak širokém výkladu by totiž nařízení bylo do velké míry neúčinné, protože členské státy by v každém případě mohly vyloučit z rámce jeho působnosti podniky, jejichž činnost je omezena výlučně „na provozování městské, příměstské nebo regionální dopravy“ (40).

| (120) | Komise proto dospěla k závěru, že oznámené opatření není v souladu se společnou metodou vyrovnání stanovenou v nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(120)

Komise proto dospěla k závěru, že oznámené opatření není v souladu se společnou metodou vyrovnání stanovenou v nařízení (EHS) č. 1191/69.

7.2.3   Závěr týkající se vynětí z postupu informování předem

| (121) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že vyrovnání, které podle Státní rady náleží společnosti Simet za provozování meziregionální autobusové dopravy v období let 1987–2003, nebylo vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(121)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že vyrovnání, které podle Státní rady náleží společnosti Simet za provozování meziregionální autobusové dopravy v období let 1987–2003, nebylo vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69.

7.3   SLUČITELNOST PODPORY

| (122) | Jelikož se neprokázalo, že platby vyrovnání jsou vyňaty z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69, bude nutné posoudit slučitelnost těchto plateb s vnitřním trhem, protože se má za to, že představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak je vysvětleno v oddíle 7.1. |
| --- | --- |

(122)

Jelikož se neprokázalo, že platby vyrovnání jsou vyňaty z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69, bude nutné posoudit slučitelnost těchto plateb s vnitřním trhem, protože se má za to, že představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak je vysvětleno v oddíle 7.1.

| (123) | Komise se domnívá, že posouzení slučitelnosti oznámeného opatření by mělo být provedeno v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007, jež vstoupilo v platnost dne 3. prosince 2009 a kterým se zrušilo nařízení (EHS) č. 1191/69, protože tento právní předpis platí v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (41). Komise v této souvislosti podotýká, že vyrovnání přiznané Státní radou společnosti Simet zatím nebylo vyplaceno, takže datum, kdy by se projevily účinky plánované podpory, odpovídá datu, kdy Komise přijme rozhodnutí o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem (42). Navíc je sporné, zda byl nárok na toto vyrovnání společnosti Simet nezvratně přiznán již před vynesením rozsudku Státní rady č. 1405/2010 ze dne 9. března 2010, který skutečně Italské republice ukládá povinnost podniku vyrovnání uhradit. Jak je vysvětleno v odstavci 94, ve specifikaci koncese, na jejímž základě chce společnost Simet prokázat, že jí byl uložen závazek veřejné služby, se uvádí, že poskytování služeb nezavdává společnosti žádný nárok na dotace ani náhradu jakéhokoli druhu a že společnost bude tyto služby poskytovat v plné míře na vlastní riziko. Konečně je třeba zdůraznit, že Státní rada zatím nerozhodla o výši vyrovnání, které má být společnosti Simet uhrazeno. |
| --- | --- |

(123)

Komise se domnívá, že posouzení slučitelnosti oznámeného opatření by mělo být provedeno v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007, jež vstoupilo v platnost dne 3. prosince 2009 a kterým se zrušilo nařízení (EHS) č. 1191/69, protože tento právní předpis platí v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (41). Komise v této souvislosti podotýká, že vyrovnání přiznané Státní radou společnosti Simet zatím nebylo vyplaceno, takže datum, kdy by se projevily účinky plánované podpory, odpovídá datu, kdy Komise přijme rozhodnutí o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem (42). Navíc je sporné, zda byl nárok na toto vyrovnání společnosti Simet nezvratně přiznán již před vynesením rozsudku Státní rady č. 1405/2010 ze dne 9. března 2010, který skutečně Italské republice ukládá povinnost podniku vyrovnání uhradit. Jak je vysvětleno v odstavci 94, ve specifikaci koncese, na jejímž základě chce společnost Simet prokázat, že jí byl uložen závazek veřejné služby, se uvádí, že poskytování služeb nezavdává společnosti žádný nárok na dotace ani náhradu jakéhokoli druhu a že společnost bude tyto služby poskytovat v plné míře na vlastní riziko. Konečně je třeba zdůraznit, že Státní rada zatím nerozhodla o výši vyrovnání, které má být společnosti Simet uhrazeno.

| (124) | Nařízení (ES) č. 1370/2007 upravuje uzavírání smluv o veřejných službách, které jsou definovány v článku 2 bodu i) uvedeného nařízení, v oblasti přepravy cestujících po železnici a silnici. Podle čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení „kompenzace za provozování veřejných služeb v přepravě cestujících [...] vyplacené v souladu s tímto nařízením jsou slučitelné se [společným] trhem. Tyto kompenzace jsou osvobozeny od povinnosti předchozího oznámení podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy“. |
| --- | --- |

(124)

Nařízení (ES) č. 1370/2007 upravuje uzavírání smluv o veřejných službách, které jsou definovány v článku 2 bodu i) uvedeného nařízení, v oblasti přepravy cestujících po železnici a silnici. Podle čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení „kompenzace za provozování veřejných služeb v přepravě cestujících [...] vyplacené v souladu s tímto nařízením jsou slučitelné se [společným] trhem. Tyto kompenzace jsou osvobozeny od povinnosti předchozího oznámení podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy“.

| (125) | Z důvodů uvedených dále se Komise domnívá, že oznámené vyrovnání není v souladu s podmínkami nařízení (ES) č. 1370/2007. Na základě čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení je proto nelze považovat za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(125)

Z důvodů uvedených dále se Komise domnívá, že oznámené vyrovnání není v souladu s podmínkami nařízení (ES) č. 1370/2007. Na základě čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení je proto nelze považovat za slučitelné s vnitřním trhem.

| (126) | Komise zejména podotýká, že i kdyby specifikace koncese splňovala požadavky čl. 2 písm. i) nařízení (ES) č. 1370/07, pokud jde o definici smlouvy o veřejných službách, nebyla splněna všechna ustanovení článku 4 uvedeného nařízení, které stanoví povinný obsah smluv o veřejných službách a obecných pravidlech. Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) například požaduje, aby se parametry, na jejichž základě se vypočítává vyrovnání, určily předem objektivním a transparentním způsobem tak, aby nedošlo k nadměrnému vyrovnání, zatímco čl. 4 odst. 1 písm. c) a čl. 4 odst. 2 vymezují způsob rozdělení nákladů a příjmů. Jak Komise vysvětlila v oddíle 7.1.2 v souvislosti s posouzením druhého kritéria podle rozsudku ve věci Altmark, ve specifikaci koncese se při udělení koncese stanovilo, že poskytování služeb nedává společnosti Simet žádný nárok na dotaci ani náhradu jakéhokoli druhu a že společnost poskytuje službu v plné míře na vlastní riziko. Toto vyloučení vyrovnání nutně znamená, že parametry vyrovnání nebyly stanoveny předem, takže nebyl splněn článek 4 nařízení. |
| --- | --- |

(126)

Komise zejména podotýká, že i kdyby specifikace koncese splňovala požadavky čl. 2 písm. i) nařízení (ES) č. 1370/07, pokud jde o definici smlouvy o veřejných službách, nebyla splněna všechna ustanovení článku 4 uvedeného nařízení, které stanoví povinný obsah smluv o veřejných službách a obecných pravidlech. Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) například požaduje, aby se parametry, na jejichž základě se vypočítává vyrovnání, určily předem objektivním a transparentním způsobem tak, aby nedošlo k nadměrnému vyrovnání, zatímco čl. 4 odst. 1 písm. c) a čl. 4 odst. 2 vymezují způsob rozdělení nákladů a příjmů. Jak Komise vysvětlila v oddíle 7.1.2 v souvislosti s posouzením druhého kritéria podle rozsudku ve věci Altmark, ve specifikaci koncese se při udělení koncese stanovilo, že poskytování služeb nedává společnosti Simet žádný nárok na dotaci ani náhradu jakéhokoli druhu a že společnost poskytuje službu v plné míře na vlastní riziko. Toto vyloučení vyrovnání nutně znamená, že parametry vyrovnání nebyly stanoveny předem, takže nebyl splněn článek 4 nařízení.

| (127) | V čl. 6 odst. 1 se dále uvádí, že v případě přímo zadaných smluv o veřejných službách musí být vyrovnání v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveními uvedenými v příloze, čímž se zajistí, aby nepřekračovalo rámec toho, co je nezbytné pro plnění závazku veřejné služby. V uvedené příloze se mimo jiné vyžaduje oddělené vedení účtů (bod 5) a upřesňují se způsoby pro určení maximální výše vyrovnání. |
| --- | --- |

(127)

V čl. 6 odst. 1 se dále uvádí, že v případě přímo zadaných smluv o veřejných službách musí být vyrovnání v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveními uvedenými v příloze, čímž se zajistí, aby nepřekračovalo rámec toho, co je nezbytné pro plnění závazku veřejné služby. V uvedené příloze se mimo jiné vyžaduje oddělené vedení účtů (bod 5) a upřesňují se způsoby pro určení maximální výše vyrovnání.

| (128) | Jak je uvedeno v bodě (115), po většinu období, kterého se týká oznámené opatření (mezi lety 1987 a 2001), nezavedla společnost Simet ve skutečnosti oddělené vedení účtů; zpochybnit lze i spolehlivost analytického účetnictví. Bez ohledu na to, jaké vyrovnání se nakonec přizná, nelze tedy prokázat, že toto vyrovnání nepřekročí částku odpovídající čistým finančním důsledkům, které odpovídají celkovým důsledkům, ať už pozitivním, nebo negativním, plnění závazku veřejné služby na náklady a příjmy provozovatele veřejné služby (bod 2 přílohy). |
| --- | --- |

(128)

Jak je uvedeno v bodě (115), po většinu období, kterého se týká oznámené opatření (mezi lety 1987 a 2001), nezavedla společnost Simet ve skutečnosti oddělené vedení účtů; zpochybnit lze i spolehlivost analytického účetnictví. Bez ohledu na to, jaké vyrovnání se nakonec přizná, nelze tedy prokázat, že toto vyrovnání nepřekročí částku odpovídající čistým finančním důsledkům, které odpovídají celkovým důsledkům, ať už pozitivním, nebo negativním, plnění závazku veřejné služby na náklady a příjmy provozovatele veřejné služby (bod 2 přílohy).

| (129) | Vzhledem k tomu, že parametry vyrovnání nebyly stanoveny předem, se navíc každé rozdělení nákladů musí nutně provést ex post na základě arbitrárních předpokladů, což je případ původní zprávy i zprávy s většinovým stanoviskem. Komise však nemůže přijmout předpoklady uvedené ve zprávě s většinovým stanoviskem, podle níž každá služba, kterou společnost poskytuje, by měla v daném roce nutně vykazovat stejný podíl příjmů a nákladů. Protože výpočet ex post nevyhnutelně povede k plnému vyrovnání nákladů vzniklých při poskytování služby, má Komise za to, že míra návratnosti vlastního kapitálu, která je vyšší než příslušná swapová sazba zvýšená o 100 bazických bodů a použitá v původní zprávě i ve zprávě s většinovým stanoviskem, by se za normálních okolností nepovažovala za vhodnou referenční hodnotu pro výpočet přiměřeného zisku. |
| --- | --- |

(129)

Vzhledem k tomu, že parametry vyrovnání nebyly stanoveny předem, se navíc každé rozdělení nákladů musí nutně provést ex post na základě arbitrárních předpokladů, což je případ původní zprávy i zprávy s většinovým stanoviskem. Komise však nemůže přijmout předpoklady uvedené ve zprávě s většinovým stanoviskem, podle níž každá služba, kterou společnost poskytuje, by měla v daném roce nutně vykazovat stejný podíl příjmů a nákladů. Protože výpočet ex post nevyhnutelně povede k plnému vyrovnání nákladů vzniklých při poskytování služby, má Komise za to, že míra návratnosti vlastního kapitálu, která je vyšší než příslušná swapová sazba zvýšená o 100 bazických bodů a použitá v původní zprávě i ve zprávě s většinovým stanoviskem, by se za normálních okolností nepovažovala za vhodnou referenční hodnotu pro výpočet přiměřeného zisku.

| (130) | Komise proto zastává názor, že vyrovnání nařízené Státní radou, s nímž se ve specifikaci koncese nepočítalo, nebude vyplaceno v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007, a že oznámené opatření je proto neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(130)

Komise proto zastává názor, že vyrovnání nařízené Státní radou, s nímž se ve specifikaci koncese nepočítalo, nebude vyplaceno v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007, a že oznámené opatření je proto neslučitelné s vnitřním trhem.

| (131) | A konečně, pokud jde o argument společnosti Simet, že rozsudek Státní rady č. 1405/2010 se netýká přiznání vyrovnání za veřejnou službu na základě příslušného nařízení Rady, ale představuje náhradu škod souvisejících s porušením nařízení (EHS) č. 1191/69, jež vznikly údajným jednostranným uložením závazků veřejné služby podle čl. 1 odst. 3 a 5 uvedeného nařízení, Komise podotýká, že přestože se v prováděcí části rozsudku č. 1405/2010 nevyskytuje žádný odkaz na nařízení (EHS) č. 1191/69, tento rozsudek přiznává společnosti Simet nárok na získání částek jako vyrovnání podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, jehož výši musí určit orgán státní správy na základě spolehlivých údajů (43). Státní rada navíc v rozsudku č. 1405/2010 sama zamítla odvolání společnosti Simet týkající se náhrady škod, kterou chápala jako náhradu pokrývající reziduální ztráty, kterých se netýkalo vyrovnání, jež mělo být přiznáno, jakož i odvolání ohledně neodůvodněného obohacení, a to proto, že přijala hlavní žádost o vyrovnání na základě nařízení (EHS) č. 1191/69 (44). Státní rada proto v bodě 3.3 rozsudku uvádí: „V současnosti nelze přijmout žádné žádosti o náhradu škod, které stěžovatel předložil, protože to, zda existují reziduální škody, které nejsou zahrnuty v posuzované částce a které musí vypočítat a prokázat dotčená společnost, bude známo až tehdy, když orgán státní správy příslušnou částku stanoví.“ |
| --- | --- |

(131)

A konečně, pokud jde o argument společnosti Simet, že rozsudek Státní rady č. 1405/2010 se netýká přiznání vyrovnání za veřejnou službu na základě příslušného nařízení Rady, ale představuje náhradu škod souvisejících s porušením nařízení (EHS) č. 1191/69, jež vznikly údajným jednostranným uložením závazků veřejné služby podle čl. 1 odst. 3 a 5 uvedeného nařízení, Komise podotýká, že přestože se v prováděcí části rozsudku č. 1405/2010 nevyskytuje žádný odkaz na nařízení (EHS) č. 1191/69, tento rozsudek přiznává společnosti Simet nárok na získání částek jako vyrovnání podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, jehož výši musí určit orgán státní správy na základě spolehlivých údajů (43). Státní rada navíc v rozsudku č. 1405/2010 sama zamítla odvolání společnosti Simet týkající se náhrady škod, kterou chápala jako náhradu pokrývající reziduální ztráty, kterých se netýkalo vyrovnání, jež mělo být přiznáno, jakož i odvolání ohledně neodůvodněného obohacení, a to proto, že přijala hlavní žádost o vyrovnání na základě nařízení (EHS) č. 1191/69 (44). Státní rada proto v bodě 3.3 rozsudku uvádí: „V současnosti nelze přijmout žádné žádosti o náhradu škod, které stěžovatel předložil, protože to, zda existují reziduální škody, které nejsou zahrnuty v posuzované částce a které musí vypočítat a prokázat dotčená společnost, bude známo až tehdy, když orgán státní správy příslušnou částku stanoví.“

| (132) | Komise se v každém případě domnívá, že přiznání náhrady škod ve prospěch společnosti Simet za údajné protiprávní jednostranné uložení závazků veřejné služby italskými orgány, jež byla vypočtena na základě společné metody vyrovnání stanovené v nařízení (EHS) č. 1191/69, by bylo v rozporu s články 107 a 108 Smlouvy. Je to proto, že přiznání této náhrady by pro společnost Simet mělo stejný výsledek jako přiznání vyrovnání za závazky veřejné služby za posuzované období, a to přesto, že specifikace koncese, která upravuje předmětné služby, nebyla vyňata z předběžného oznámení ani nesplňovala hmotněprávní požadavky nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (ES) č. 1370/2007, jak již bylo výše prokázáno. Přiznání této náhrady by tedy v podstatě umožnilo obejít pravidla státní podpory a podmínky stanovené zákonodárcem Unie, na jejichž základě příslušné orgány, které ukládají nebo zadávají závazky veřejné služby, vyrovnávají příslušným provozovatelům náklady, které jim vznikly při plnění závazků veřejné služby. A konečně, jak již bylo uvedeno, ve specifikaci koncese, podle které společnost Simet poskytovala dopravní služby, se nepředpokládalo vyplacení jakéhokoli finančního vyrovnání. Společnost Simet souhlasila s poskytováním služeb za podmínek stanovených v koncesích na vlastní riziko. |
| --- | --- |

(132)

Komise se v každém případě domnívá, že přiznání náhrady škod ve prospěch společnosti Simet za údajné protiprávní jednostranné uložení závazků veřejné služby italskými orgány, jež byla vypočtena na základě společné metody vyrovnání stanovené v nařízení (EHS) č. 1191/69, by bylo v rozporu s články 107 a 108 Smlouvy. Je to proto, že přiznání této náhrady by pro společnost Simet mělo stejný výsledek jako přiznání vyrovnání za závazky veřejné služby za posuzované období, a to přesto, že specifikace koncese, která upravuje předmětné služby, nebyla vyňata z předběžného oznámení ani nesplňovala hmotněprávní požadavky nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (ES) č. 1370/2007, jak již bylo výše prokázáno. Přiznání této náhrady by tedy v podstatě umožnilo obejít pravidla státní podpory a podmínky stanovené zákonodárcem Unie, na jejichž základě příslušné orgány, které ukládají nebo zadávají závazky veřejné služby, vyrovnávají příslušným provozovatelům náklady, které jim vznikly při plnění závazků veřejné služby. A konečně, jak již bylo uvedeno, ve specifikaci koncese, podle které společnost Simet poskytovala dopravní služby, se nepředpokládalo vyplacení jakéhokoli finančního vyrovnání. Společnost Simet souhlasila s poskytováním služeb za podmínek stanovených v koncesích na vlastní riziko.

| (133) | Komise proto nemůže přijmout tvrzení společnosti Simet, že rozsudek Státní rady č. 1405/2010 znamená přiznání náhrady škod souvisejících s porušením nařízení (EHS) č. 1191/69, a nikoli přiznání vyrovnání za závazky veřejné služby. |
| --- | --- |

(133)

Komise proto nemůže přijmout tvrzení společnosti Simet, že rozsudek Státní rady č. 1405/2010 znamená přiznání náhrady škod souvisejících s porušením nařízení (EHS) č. 1191/69, a nikoli přiznání vyrovnání za závazky veřejné služby.

8.   ZÁVĚR

| (134) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jež je neslučitelná s vnitřním trhem, |
| --- | --- |

(134)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jež je neslučitelná s vnitřním trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Platby vyrovnání společnosti Simet, které oznámily italské orgány, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské Unie. Opatření nebylo vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69.

Státní podpora je neslučitelná s vnitřním trhem, protože nebyly splněny podmínky nařízení (ES) č. 1370/2007. Italské orgány tedy nemohou uvedenou podporu provést.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 2. října 2013.

Za Komisi

místopředseda

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Úř. věst. C 216, 21.7.2012, s. 45.

1

(2)  Zákon ze dne 28. září 1939 – Pravidla pro automobilovou linkovou dopravu (autobusové linky) pro cestující, zavazadla a zemědělské balíky na základě koncesí udělených soukromému sektoru (ve znění zákonné vyhlášky č. 285/2005).

2

(3)  Viz http://ngs.Simetspa.it/portale/azienda/

3

(4)  Dopis společnosti Simet ze dne 22. října 1999, č. j. 175/99.

4

(5)  Dekret prezidenta Italské republiky ze dne 22. dubna 1994 – Nařízení o zjednodušení postupu pro udělování koncesí na provozování pravidelných autobusových linek v pravomoci státu.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1).

6

(7)  Nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 ze dne 26. června 1969 o postupu členských států ohledně závazků vyplývajících z pojmu veřejné služby v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (Úř. věst. L 156, 28.6.1969, s. 1).

7

(8)  Za každý posuzovaný rok bylo roční vyrovnání odvozeno z výše schodku vyplývajícího z provozní ztráty, finančního zatížení a výnosu z vlastního kapitálu. Při výpočtu se vycházelo z řady teoretických předpokladů, mezi něž patří předpoklad týkající se provozních nákladů na meziregionální linkovou přepravu za období před rokem 2000, protože za uvedené období nebyl k dispozici systém oddělených účtů. Podle odhadů by v letech 1987 až 2003 očekávaný výnos z vlastního kapitálu investovaného do služby linkové přepravy býval měl činit 20 až 36 %. Jelikož roční vyrovnání nebyla v letech, pro něž byla vypočítána, uhrazena, byla na základě odborného posudku vypočítána jejich čistá současná hodnota. Další podrobnosti o metodách použitých při tomto prvotním výpočtu jsou dostupné v rozhodnutí o zahájení řízení.

8

(9)  Na základě článku 9 zákonné vyhlášky č. 285/2005, jež zrušila zákon č. 1822/39, mohou být koncese na služby linkové přepravy vydané ve smyslu zákona č. 1822/1939 prodlouženy do konce roku 2013.

9

(10)  Zjevně na základě změn čtvrté směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978 opírající se o čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy a týkající se ročních účtů takových druhů společností (Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11).

10

(11)  Viz předchozí poznámka pod čarou.

11

(12)  Tento údaj byl získán z databáze vypracované prof. A. Damodaranem. Viz www.damodaran.com

12

(13)  Opatření volatility nebo systémového rizika cenného papíru nebo portfolia vzhledem k celému trhu.

13

(14)  Beta unlevered = koeficient beta společnosti bez jakéhokoli zadlužení.

14

Beta unlevered

(15)  Tento údaj byl získán z databáze vypracované prof. A. Damodaranem. Viz www.damodaran.com, „osobní a nákladní vozidla“.

15

(16)  Věc Altmark Trans/Regierungsprasidium Magdeburg, C-280/00, Recueil 2003, s. I-7747.

16

Altmark Trans/Regierungsprasidium Magdeburg

(17)  Viz čl. 1 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69 ve znění nařízení Rady (EHS) č. 1893/91 ze dne 20. června 1991, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1191/69 o postupu členských států ohledně závazků vyplývajících z pojmu veřejné služby v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (Úř. věst. L 169, 29.6.1991, s. 1).

17

(18)  Do roku 2000 nebylo oddělení účtů přijato.

18

(19)  Datum, kdy vstoupilo v platnost nařízení (EHS) č. 1893/91.

19

(20)  Dopis společnosti Simet ze dne 22. října 1999, č. j. 175/99.

20

(21)  Do roku 2000 neexistovalo oddělené vedení účtů.

21

(22)  Komise nezkoumala jinou dokumentaci, jelikož se netýká období, na které se vztahují rozhodnutí Státní rady.

22

(23)  Poté zrušen a nahrazen legislativním dekretem č. 285/2005.

23

(24)  Ustanovení čl. 2 odst. 2 písm. e) dekretu prezidenta republiky č. 369 ze dne 22. dubna 1994.

24

(25)  Ministerstvo například v roce 1992 z bezpečnostních důvodů souhlasilo s přemístěním autobusových zastávek na trase Rossano – Neapol. V roce 2000 ministerstvo z důvodu hospodárnosti schválilo žádost o nové zastávky a změny trasy tak, aby se obsloužily nové lokality na trasách Cosenza – Florencie a Cosenza – Pisa. Italské orgány navíc poznamenaly, že dokumentace, kterou předložila společnost Simet, prokazuje, že ministerstvo v roce 1992 na žádost této společnosti schválilo zvýšení tarifů na trase Rossano – Neapol.

25

(26)  Stanovil se tím strop zvyšování tarifů pro běžnou pravidelnou autobusovou dopravu odpovídající míře inflace.

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 ze dne 21. října 2009 o společných pravidlech pro přístup na mezinárodní trh autokarové a autobusové dopravy a o změně nařízení (ES) č. 561/2006 (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 88).

27

(28)  V bodě 6 všech specifikací koncese se jasně uvádí, že jízdní řády a tarify schvaluje ministerský provinční úřad pro motorová vozidla.

28

(29)  Rozsudek č. 1405/2010 se totiž týká nároku na vyplacení částky v podobě vyrovnání podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, přičemž její výši musí stanovit orgán státní správy na základě spolehlivých údajů (s. 21, bod 3.3 rozsudku). Státní rada dále v bodě 3.3 uvádí, že škody nehodnotila, protože: „V současnosti nelze přijmout žádné žádosti o náhradu škod, které stěžovatel předložil, protože to, zda existují reziduální škody, které nejsou zahrnuty v posuzované částce a které musí vypočítat a prokázat dotčená společnost, bude známo až tehdy, když orgán státní správy příslušnou částku stanoví.“

29

(30)  Věc C-280/00 Altmark, body 87 a 88.

30

Altmark

(31)  Bod 79.

31

(32)  Věc Danske Busvognmænd, T-157/01, Recueil 2004, s. II-917, body 77–79.

32

Danske Busvognmænd

(33)  Viz oddíl 5.

33

(34)  Do konce roku 1991 na základě oběžníku č. 13/74 ze dne 30. dubna 1974 platilo, že tarify v linkové meziregionální autobusové dopravě musely být za normálních okolností podobné tarifům v železniční dopravě druhé třídy. Mezi lety 1992 a 2000 pak úřední oznámení č. 801 ze dne 17. března 1992 stanovilo, že tarify se za normálních okolností mohou zvýšit jen v rámci míry inflace, kterou v té době udával meziministerský výbor pro tvorbu cen.

34

(35)  Dopis provinčního úřadu v Catanzaru č. A/7302 ze dne 3. července 1992.

35

(36)  Bod 6 specifikací koncese.

36

(37)  Bod 2 oběžníku č. 3/02 ze dne 5. dubna 2002, který poskytuje pokyny k převodu tarifů z lir na eura.

37

(38)  Věc C-504/07, Sb. rozh. 2009, s. I-3867.

38

(39)  Úř. věst. L 169, 29.6.1991, s. 1.

39

(40)  Ustanovení čl. 1 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69.

40

(41)  Komise v této souvislosti odkazuje na argumenty uvedené v bodech 307 až 313 rozhodnutí ze dne 24. února 2010 ve věci C 41/08 (ex NN 35/08) o smlouvách o službách ve veřejné dopravě mezi dánským ministerstvem dopravy a společností Danske Statsbaner (Úř. věst. L 7, 11.1.2011, s. 1). Toto rozhodnutí zrušil soud ve věci Jørgen Andersen v. Evropská komise, T-92/11, Sb. rozh. 2013, dosud nezveřejněné odvolání proti tomuto rozsudku je momentálně před Soudním dvorem jako věc C–303/13. Výsledek tohoto odvolání není podstatný pro výsledek tohoto případu, protože soud v rozsudku, jehož se týká odvolání, potvrdil, že v souvislosti s podporou, která byla oznámena, ale ne vyplacena, se uplatňují pravidla, zásady a kritéria pro posuzování slučitelnosti státní podpory, které platí k datu přijetí rozhodnutí Komise (viz bod 39 rozsudku).

41

Jørgen Andersen v. Evropská komise

(42)  Věc Komise v. Freistaat Sachsen, C 334/07 P, Sb. rozh. 2008, s. I-9465, body 50 až 53; věc T 3/09, Itálie v. Komise, Sb. rozh. 2011, s. II-95, bod 60.

42

Komise v. Freistaat Sachsen

Itálie v. Komise

(43)  Bod 3.3 rozsudku č. 1405/2010.

43

(44)  Bod 3.4 rozsudku č. 1405/2010.

44

---

| 16.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 114/68

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. března 2014,

kterým se stanoví postoj Evropské unie k rozhodnutí řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o doplnění specifikací počítačových serverů a zdrojů nepřerušovaného napájení do přílohy C dohody a o revizi specifikací displejů a zobrazovacích zařízení zahrnutých v příloze C dohody

(Text s významem pro EHP)

(2014/202/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/107/EU ze dne 13. listopadu 2012 o podepsání a uzavření Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou Unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (1), a zejména na článek 4 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda stanoví, že Evropská komise má spolu s Úřadem pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (dále jen „EPA“) vypracovat a pravidelně přezkoumávat společné specifikace pro specifikace kancelářských přístrojů, a tudíž pozměnit přílohu C dohody. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda stanoví, že Evropská komise má spolu s Úřadem pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (dále jen „EPA“) vypracovat a pravidelně přezkoumávat společné specifikace pro specifikace kancelářských přístrojů, a tudíž pozměnit přílohu C dohody.

| (2) | Postoj Unie ke změně specifikací má určit Komise. |
| --- | --- |

(2)

Postoj Unie ke změně specifikací má určit Komise.

| (3) | Opatření uvedená v tomto rozhodnutí berou v úvahu stanovisko vydané Úřadem Evropské unie Energy Star, na který odkazuje článek 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 ze dne 15. ledna 2008 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (2), ve znění nařízení (EU) č. 174/2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

Opatření uvedená v tomto rozhodnutí berou v úvahu stanovisko vydané Úřadem Evropské unie Energy Star, na který odkazuje článek 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 ze dne 15. ledna 2008 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (2), ve znění nařízení (EU) č. 174/2013 (3).

| (4) | Specifikace displejů uvedené v příloze C části II a specifikace zobrazovacích zařízení uvedené v příloze C části III je třeba zrušit a nahradit specifikacemi připojenými k tomuto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(4)

Specifikace displejů uvedené v příloze C části II a specifikace zobrazovacích zařízení uvedené v příloze C části III je třeba zrušit a nahradit specifikacemi připojenými k tomuto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Jediný článek

Přijímaný postoj Evropské Unie k rozhodnutí řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o revizi specifikací displejů a zobrazovacích zařízení v příloze C, částech II a III dohody a o doplnění nových specifikací počítačových serverů a zdrojů nepřerušovaného napájení do dohody je založen na připojeném návrhu rozhodnutí.

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 20. března 2014.

Za Komisi

předseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Úř. věst. L 63, 6.3.2013, s. 5.

1

(2)  Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 63, 6.3.2013, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA I

NÁVRH ROZHODNUTÍ ŘÍDÍCÍCH SUBJEKTŮ NA ZÁKLADĚ DOHODY MEZI VLÁDOU SPOJENÝCH STÁTŮ AMERICKÝCH A EVROPSKOU UNIÍ

ze dne ...

o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o doplnění specifikací počítačových serverů a zdrojů nepřerušovaného napájení do přílohy C dohody a o revizi specifikací displejů a zobrazovacích zařízení zahrnutých v příloze C dohody

ŘÍDÍCÍ SUBJEKTY,

s ohledem na Dohodu mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky, a zejména na článek XII uvedené dohody,

vzhledem k tomu, že by k dohodě měly být připojeny specifikace nových výrobků, konkrétně „počítačových serverů“ a „zdrojů nepřerušovaného napájení“, a měly by být revidovány stávající specifikace výrobků typu „zobrazovací zařízení“ a „displeje“,

ROZHODLY TAKTO:

V příloze C Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky se doplňuje část I „Displeje“, část II „Zdroje nepřerušovaného napájení“, část III „Počítačové servery“ a část IV „Zobrazovací zařízení“.

Stávající část II „Displeje“ a část III „Zobrazovací zařízení“ přílohy C Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky se zrušují.

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění. Toto rozhodnutí, sepsané ve dvou vyhotoveních, je podepsáno oběma spolupředsedy.

Ve Washingtonu dne [...]

(...)

za Úřad pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (EPA)

V Bruselu dne [...]

(...)

za Evropskou unii

---

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA C

ČÁST II DOHODY

„I.   SPECIFIKACE DISPLEJŮ

1.   Definice

1.1   Typy výrobků

Elektronický displej („displej“): komerčně dostupný výrobek s obrazovkou a s ní související elektronikou, často zabudovaný v jednom pouzdře, jehož primární funkcí je zobrazování vizuálních informací z 1) počítače, pracovní stanice nebo serveru prostřednictvím jednoho nebo více vstupů (např. VGA, DVI, HDMI, Display Port, IEEE 1394, USB), 2) externího zařízení k ukládání dat (např. paměťové jednotky USB, paměťové karty) či 3) síťového připojení.

| a) | Počítačový monitor: elektronické zařízení, obvykle s úhlopříčkou obrazovky větší než 12 palců a hustotou pixelů větší než 5 000 pixelů na palec čtvereční, které zobrazuje uživatelské rozhraní počítače a otevřené programy a umožňuje uživateli interakci s počítačem, obvykle pomocí klávesnice a myši.
  Displej s vylepšenými vlastnostmi: počítačový monitor, který má všechny z následujících vlastností a funkcí:






  i) | kontrastní poměr minimálně 60:1, měřeno z horizontálního pozorovacího úhlu minimálně 85° s nasazeným nebo sejmutým krycím sklem obrazovky, |
| --- | --- | --- |

a)

Počítačový monitor: elektronické zařízení, obvykle s úhlopříčkou obrazovky větší než 12 palců a hustotou pixelů větší než 5 000 pixelů na palec čtvereční, které zobrazuje uživatelské rozhraní počítače a otevřené programy a umožňuje uživateli interakci s počítačem, obvykle pomocí klávesnice a myši.

Displej s vylepšenými vlastnostmi: počítačový monitor, který má všechny z následujících vlastností a funkcí:

i)

kontrastní poměr minimálně 60:1, měřeno z horizontálního pozorovacího úhlu minimálně 85° s nasazeným nebo sejmutým krycím sklem obrazovky,

| ii) | nativní rozlišení minimálně 2,3 megapixelů (MP) a |
| --- | --- |

ii)

nativní rozlišení minimálně 2,3 megapixelů (MP) a

| iii) | barevný rozsah minimálně sRGB podle normy IEC 61966 2-1. Posuny v barevném rozsahu jsou povoleny, pokud je podporováno přinejmenším 99 % definovaných barev sRGB. |
| --- | --- |

iii)

barevný rozsah minimálně sRGB podle normy IEC 61966 2-1. Posuny v barevném rozsahu jsou povoleny, pokud je podporováno přinejmenším 99 % definovaných barev sRGB.

| b) | Digitální fotorámeček: elektronické zařízení, zpravidla s úhlopříčkou obrazovky menší než 12 palců, jehož primární funkcí je zobrazovat digitální obrazy. Může také obsahovat programovatelný časovač, snímač přítomnosti osob, audio, video, připojení Bluetooth nebo bezdrátové připojení. |
| --- | --- |

b)

Digitální fotorámeček: elektronické zařízení, zpravidla s úhlopříčkou obrazovky menší než 12 palců, jehož primární funkcí je zobrazovat digitální obrazy. Může také obsahovat programovatelný časovač, snímač přítomnosti osob, audio, video, připojení Bluetooth nebo bezdrátové připojení.

| c) | Informační displej: elektronické zařízení, obvykle s úhlopříčkou obrazovky větší než 12 palců a hustotou pixelů menší nebo rovnou 5 000 pixelů na palec čtvereční. Obvykle je uváděno na trh jako obchodní značení pro použití v oblastech, kde jej bude sledovat více osob v jiných než kancelářských prostředích, např. v prodejnách nebo obchodních domech, restauracích, muzeích, hotelech, na venkovních prostranstvích, letištích, v konferenčních sálech nebo učebnách. |
| --- | --- |

c)

Informační displej: elektronické zařízení, obvykle s úhlopříčkou obrazovky větší než 12 palců a hustotou pixelů menší nebo rovnou 5 000 pixelů na palec čtvereční. Obvykle je uváděno na trh jako obchodní značení pro použití v oblastech, kde jej bude sledovat více osob v jiných než kancelářských prostředích, např. v prodejnách nebo obchodních domech, restauracích, muzeích, hotelech, na venkovních prostranstvích, letištích, v konferenčních sálech nebo učebnách.

1.2   Externí zdroj napájení (EPS): označovaný také jako externí napájecí adaptér. Součást obsažená v odděleném fyzickém pouzdře vně displeje určená pro přeměnu vstupního střídavého síťového napětí na nižší stejnosměrné (stejnosměrná) napětí k napájení displeje. Externí zdroj napájení se k displeji připojuje prostřednictvím odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení typu zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiných vodičů.

1.3   Provozní režimy:

| a) | Režim „zapnuto“: režim spotřeby energie, ve kterém byl výrobek aktivován a ve kterém poskytuje jednu nebo více ze svých hlavních funkcí. Tento režim se též popisuje běžnými pojmy jako „aktivní“, „používá se“ a „normální provoz“. Příkon v tomto režimu je zpravidla vyšší než příkon v režimu spánku a v režimu „vypnuto“. |
| --- | --- |

a)

Režim „zapnuto“: režim spotřeby energie, ve kterém byl výrobek aktivován a ve kterém poskytuje jednu nebo více ze svých hlavních funkcí. Tento režim se též popisuje běžnými pojmy jako „aktivní“, „používá se“ a „normální provoz“. Příkon v tomto režimu je zpravidla vyšší než příkon v režimu spánku a v režimu „vypnuto“.

| b) | Režim spánku: tento režim spotřeby výrobku se zapne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo na základě interního podnětu. Výrobek může též vstoupit do tohoto režimu na základě signálu vytvořeného vstupem uživatele. Výrobek se musí probudit při přijetí signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo na základě interního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, výjimkou jsou možné funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako je například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce snímačů.







  Pozn.: | 1. | Příklady interních podnětů jsou časovač nebo snímač přítomnosti osob. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Režim spánku: tento režim spotřeby výrobku se zapne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo na základě interního podnětu. Výrobek může též vstoupit do tohoto režimu na základě signálu vytvořeného vstupem uživatele. Výrobek se musí probudit při přijetí signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo na základě interního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, výjimkou jsou možné funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako je například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce snímačů.

Pozn.:

1.

Příklady interních podnětů jsou časovač nebo snímač přítomnosti osob.

| 2. | Řízení spotřeby není příkladem vstupu uživatele. |
| --- | --- |

2.

Řízení spotřeby není příkladem vstupu uživatele.

| c) | Režim „vypnuto“: režim spotřeby energie, ve kterém je výrobek připojen ke zdroji energie a neposkytuje žádnou z funkcí režimu „zapnuto“ ani režimu spánku. Tento režim může trvat po neomezenou dobu. Výrobek smí tento režim opustit, pouze pokud uživatel přímo použije vypínač nebo ovládací prvek. Některé výrobky tento režim nemusí mít. |
| --- | --- |

c)

Režim „vypnuto“: režim spotřeby energie, ve kterém je výrobek připojen ke zdroji energie a neposkytuje žádnou z funkcí režimu „zapnuto“ ani režimu spánku. Tento režim může trvat po neomezenou dobu. Výrobek smí tento režim opustit, pouze pokud uživatel přímo použije vypínač nebo ovládací prvek. Některé výrobky tento režim nemusí mít.

1.4   Jas: fotometrická měrná veličina vyjadřující svítivost (intenzitu) světla putujícího v daném směru na jednotku plochy, udávaná v kandelách na metr čtvereční (cd/m2). Jas (svítivost na jednotku plochy) souvisí s nastavením jasu displeje.

| a) | Maximální uváděný jas: maximální jas, kterého může displej dosáhnout v režimu „zapnuto“ v předvoleném nastavení a který uvádí výrobce například v uživatelské příručce. |
| --- | --- |

a)

Maximální uváděný jas: maximální jas, kterého může displej dosáhnout v režimu „zapnuto“ v předvoleném nastavení a který uvádí výrobce například v uživatelské příručce.

| b) | Maximální naměřený jas: maximální jas, kterého může displej dosáhnout ručním nastavením ovládacích prvků, například jasu a kontrastu. |
| --- | --- |

b)

Maximální naměřený jas: maximální jas, kterého může displej dosáhnout ručním nastavením ovládacích prvků, například jasu a kontrastu.

| c) | Jas při dodání: jas displeje při předvoleném nastavení ve výrobním podniku, které výrobce zvolí pro běžné domácí použití nebo pro použití na relevantním trhu. Jas při dodání v případě displejů se standardně zapnutým automatickým řízením jasu (ABC) se může lišit podle okolních světelných podmínek na místě, v němž se displej instaluje. |
| --- | --- |

c)

Jas při dodání: jas displeje při předvoleném nastavení ve výrobním podniku, které výrobce zvolí pro běžné domácí použití nebo pro použití na relevantním trhu. Jas při dodání v případě displejů se standardně zapnutým automatickým řízením jasu (ABC) se může lišit podle okolních světelných podmínek na místě, v němž se displej instaluje.

1.5   Plocha obrazovky: viditelná šířka obrazovky krát viditelná výška obrazovky, vyjádřeno ve čtverečních palcích.

1.6   Automatické řízení jasu (Automatic Brightness Control, ABC): automatický mechanismus k ovládání jasu displeje v závislosti na okolním osvětlení.

1.7   Okolní světelné podmínky: kombinace osvětlení v prostředí kolem displeje, např. v obývacím pokoji nebo v kanceláři.

1.8   Připojení typu „most“: fyzické propojení mezi dvěma řadiči rozbočovačů, zpravidla USB nebo FireWire, jež umožňuje rozšíření portů zpravidla za účelem přemístění portů na vhodnější místo nebo zvýšení počtu dostupných portů.

1.9   Síťové funkce: schopnost získat po připojení k síti IP adresu.

1.10   Snímač přítomnosti osob: zařízení, které se používá ke zjištění přítomnosti člověka před displejem nebo v jeho okolí. Snímač přítomnosti osob se zpravidla používá k přepínání displeje mezi režimem „zapnuto“ a režimem spánku nebo režimem „vypnuto“.

1.11   Skupina výrobků: skupina displejů vyrobených pod stejnou značkou, které mají obrazovku o stejné velikosti a rozlišení a jsou zabudované do jednoho pouzdra, jež může obsahovat odlišné konfigurace hardwaru.

Příklad: dva počítačové monitory téže modelové řady s úhlopříčkou obrazovky 21 palců a rozlišením 2 074 megapixelů (MP), ale s rozdíly ve funkcích, jako jsou zabudované reproduktory nebo zabudovaná kamera, lze zařadit do jedné skupiny výrobků.

1.12   Reprezentativní model: konfigurace výrobku, která se zkouší za účelem získání osvědčení ENERGY STAR a má se jako ENERGY STAR uvádět na trh a označit.

2.   Oblast působnosti

2.1   Zahrnuté výrobky

| 2.1.1 | Výrobky, které odpovídají definici displeje uvedené v tomto dokumentu a jsou napájeny přímo ze sítě nebo prostřednictvím externího zdroje napájení nebo prostřednictvím datového nebo síťového připojení, jsou způsobilé k získání osvědčení ENERGY STAR, kromě výrobků uvedených v oddíle 2.2. |
| --- | --- |

2.1.1

Výrobky, které odpovídají definici displeje uvedené v tomto dokumentu a jsou napájeny přímo ze sítě nebo prostřednictvím externího zdroje napájení nebo prostřednictvím datového nebo síťového připojení, jsou způsobilé k získání osvědčení ENERGY STAR, kromě výrobků uvedených v oddíle 2.2.

| 2.1.2 | Typickými výrobky, které by byly způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace, jsou:






  a) | počítačové monitory; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Typickými výrobky, které by byly způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace, jsou:

a)

počítačové monitory;

| b) | digitální fotorámečky; |
| --- | --- |

b)

digitální fotorámečky;

| c) | informační displeje a |
| --- | --- |

c)

informační displeje a

| d) | další výrobky včetně monitorů s funkcí přepojování klávesnice, videa a myši (KVM) a jiné specifické průmyslové displeje, které splňují definice a kritéria způsobilosti v této specifikaci. |
| --- | --- |

d)

další výrobky včetně monitorů s funkcí přepojování klávesnice, videa a myši (KVM) a jiné specifické průmyslové displeje, které splňují definice a kritéria způsobilosti v této specifikaci.

2.2   Vyloučené výrobky

| 2.2.1 | Výrobky, které spadají pod jiné specifikace výrobků ENERGY STAR, nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace. Seznam specifikací, které jsou v současnosti platné, lze nalézt na adrese www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1

Výrobky, které spadají pod jiné specifikace výrobků ENERGY STAR, nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace. Seznam specifikací, které jsou v současnosti platné, lze nalézt na adrese www.eu-energystar.org.

| 2.2.2 | Následující výrobky nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace:






  a) | výrobky s viditelnou úhlopříčkou obrazovky větší než 61 palců; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Následující výrobky nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace:

a)

výrobky s viditelnou úhlopříčkou obrazovky větší než 61 palců;

| b) | výrobky se zabudovaným televizním tunerem; |
| --- | --- |

b)

výrobky se zabudovaným televizním tunerem;

| c) | výrobky, které jsou uváděny na trh a prodávány jako televizory, včetně výrobků s počítačovým vstupním portem (např. VGA), které jsou uváděny na trh a prodávány primárně jako televizory; |
| --- | --- |

c)

výrobky, které jsou uváděny na trh a prodávány jako televizory, včetně výrobků s počítačovým vstupním portem (např. VGA), které jsou uváděny na trh a prodávány primárně jako televizory;

| d) | výrobky, které jsou komponentními televizory. Komponentní televizor je výrobek, který je složen ze dvou nebo více samostatných komponent (např. zobrazovacího zařízení a tuneru) a je uváděn na trh a prodáván jako televizor pod jedním označením modelu nebo systému. Komponentní televizor může mít více síťových přívodů; |
| --- | --- |

d)

výrobky, které jsou komponentními televizory. Komponentní televizor je výrobek, který je složen ze dvou nebo více samostatných komponent (např. zobrazovacího zařízení a tuneru) a je uváděn na trh a prodáván jako televizor pod jedním označením modelu nebo systému. Komponentní televizor může mít více síťových přívodů;

| e) | televizory / počítačové monitory s duální funkcí, které jsou jako takové uváděny na trh a prodávány; |
| --- | --- |

e)

televizory / počítačové monitory s duální funkcí, které jsou jako takové uváděny na trh a prodávány;

| f) | mobilní počítačová a komunikační zařízení (např. tablety, počítače typu „slate“, elektronické čtečky, chytré telefony); |
| --- | --- |

f)

mobilní počítačová a komunikační zařízení (např. tablety, počítače typu „slate“, elektronické čtečky, chytré telefony);

| g) | výrobky, které musí splňovat specifikace pro zdravotnické prostředky, jež zakazují funkce řízení spotřeby energie a/nebo nemají stav spotřeby energie odpovídající definici režimu spánku, a |
| --- | --- |

g)

výrobky, které musí splňovat specifikace pro zdravotnické prostředky, jež zakazují funkce řízení spotřeby energie a/nebo nemají stav spotřeby energie odpovídající definici režimu spánku, a

| h) | počítače typu tenký klient, ultralehký klient nebo nulový klient. |
| --- | --- |

h)

počítače typu tenký klient, ultralehký klient nebo nulový klient.

3.   Kritéria způsobilosti

3.1   Platné číslice a zaokrouhlování

| 3.1.1 | Veškeré výpočty se provádějí s přímo naměřenými (nezaokrouhlenými) hodnotami. |
| --- | --- |

3.1.1

Veškeré výpočty se provádějí s přímo naměřenými (nezaokrouhlenými) hodnotami.

| 3.1.2 | Pokud není uvedeno jinak, hodnotí se dodržení požadavků specifikace pomocí hodnot přímo naměřených nebo vypočítaných bez případného přínosu zaokrouhlování. |
| --- | --- |

3.1.2

Pokud není uvedeno jinak, hodnotí se dodržení požadavků specifikace pomocí hodnot přímo naměřených nebo vypočítaných bez případného přínosu zaokrouhlování.

| 3.1.3 | Přímo naměřené nebo vypočítané hodnoty, jež se předkládají pro účely vykazování na internetových stránkách ENERGY STAR, se zaokrouhlují na nejbližší platnou číslici, jak je uvedeno v odpovídajících požadavcích specifikace. |
| --- | --- |

3.1.3

Přímo naměřené nebo vypočítané hodnoty, jež se předkládají pro účely vykazování na internetových stránkách ENERGY STAR, se zaokrouhlují na nejbližší platnou číslici, jak je uvedeno v odpovídajících požadavcích specifikace.

3.2   Obecné požadavky

| 3.2.1 | Externí zdroj napájení: pokud je výrobek dodáván s externím zdrojem napájení, musí externí zdroj napájení splňovat požadavky na výkonnost úrovně V podle protokolu International Efficiency Marking Protocol (mezinárodní protokol označování účinnosti) a nést označení úrovně V. Další informace o protokolu jsou k dispozici na adrese www.energystar.gov/powersupplies
  Externí zdroje napájení musí při zkoušce podle metody Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies (zkušební metoda pro výpočet energetické účinnosti externích zdrojů napájení AC/DC a AC/AC s jedním napětím) ze dne 11. srpna 2004 splňovat požadavky úrovně V. |
| --- | --- |

3.2.1

Externí zdroj napájení: pokud je výrobek dodáván s externím zdrojem napájení, musí externí zdroj napájení splňovat požadavky na výkonnost úrovně V podle protokolu International Efficiency Marking Protocol (mezinárodní protokol označování účinnosti) a nést označení úrovně V. Další informace o protokolu jsou k dispozici na adrese www.energystar.gov/powersupplies

Externí zdroje napájení musí při zkoušce podle metody Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies (zkušební metoda pro výpočet energetické účinnosti externích zdrojů napájení AC/DC a AC/AC s jedním napětím) ze dne 11. srpna 2004 splňovat požadavky úrovně V.

| 3.2.2 | Řízení spotřeby:






  a) | výrobky musí nabízet minimálně jednu funkci řízení spotřeby, která je standardně zapnutá a kterou lze použít k automatickému přechodu z režimu „zapnuto“ do režimu spánku, a to buď pomocí připojeného hostitelského zařízení, nebo interně (např. podpora signalizace řízení spotřeby displeje VESA DPMS, která je standardně zapnuta); |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Řízení spotřeby:

a)

výrobky musí nabízet minimálně jednu funkci řízení spotřeby, která je standardně zapnutá a kterou lze použít k automatickému přechodu z režimu „zapnuto“ do režimu spánku, a to buď pomocí připojeného hostitelského zařízení, nebo interně (např. podpora signalizace řízení spotřeby displeje VESA DPMS, která je standardně zapnuta);

| b) | výrobky, které vytvářejí obsah pro displej z jednoho nebo více vnitřních zdrojů, musí mít standardně zapnutý snímač nebo časovač, který automaticky zapíná režim spánku nebo režim „vypnuto“; |
| --- | --- |

b)

výrobky, které vytvářejí obsah pro displej z jednoho nebo více vnitřních zdrojů, musí mít standardně zapnutý snímač nebo časovač, který automaticky zapíná režim spánku nebo režim „vypnuto“;

| c) | u výrobků s interní výchozí prodlevou, po níž výrobek přejde z režimu „zapnuto“ do režimu spánku nebo režimu „vypnuto“, musí být tato prodleva uvedena; |
| --- | --- |

c)

u výrobků s interní výchozí prodlevou, po níž výrobek přejde z režimu „zapnuto“ do režimu spánku nebo režimu „vypnuto“, musí být tato prodleva uvedena;

| d) | počítačové monitory musí automaticky přejít do režimu spánku nebo do režimu „vypnuto“ do 15 minut po odpojení od hostitelského počítače. |
| --- | --- |

d)

počítačové monitory musí automaticky přejít do režimu spánku nebo do režimu „vypnuto“ do 15 minut po odpojení od hostitelského počítače.

3.3   Požadavky na režim „zapnuto“

| 3.3.1 | Příkon v režimu „zapnuto“ (PON) naměřený podle zkušební metody ENERGY STAR nesmí překročit požadavek na maximální příkon v režimu „zapnuto“ (PON_MAX) vypočtený a zaokrouhlený podle tabulky 1 níže.
  Pokud je hustota pixelů (DP) vypočtená podle rovnice 1 vyšší než 20 000 pixelů na čtvereční palec, potom se rozlišení obrazovky (r) použité k výpočtu PON_MAX určí podle rovnice 2.

  Rovnice 1: Výpočet hustoty pixelů



  kde:






  — | DP je hustota pixelů výrobku zaokrouhlená na nejbližší celé číslo a vyjádřená v pixelech na palec čtvereční, |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Příkon v režimu „zapnuto“ (PON) naměřený podle zkušební metody ENERGY STAR nesmí překročit požadavek na maximální příkon v režimu „zapnuto“ (PON_MAX) vypočtený a zaokrouhlený podle tabulky 1 níže.

Pokud je hustota pixelů (DP) vypočtená podle rovnice 1 vyšší než 20 000 pixelů na čtvereční palec, potom se rozlišení obrazovky (r) použité k výpočtu PON_MAX určí podle rovnice 2.

Rovnice 1: Výpočet hustoty pixelů

Formula

kde:

—

DP je hustota pixelů výrobku zaokrouhlená na nejbližší celé číslo a vyjádřená v pixelech na palec čtvereční,

| — | r je rozlišení obrazovky v megapixelech a |
| --- | --- |

—

r je rozlišení obrazovky v megapixelech a

| — | A je viditelná plocha obrazovky v palcích čtverečních. |
| --- | --- |

—

A je viditelná plocha obrazovky v palcích čtverečních.

Rovnice 2: Výpočet rozlišení, pokud hustota pixelů (DP) výrobku přesahuje 20 000 pixelů na palec čtvereční

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

kde:

| — | r1 a r2 jsou rozlišení obrazovky v megapixelech, jež se mají použít při výpočtu PON_MAX, |
| --- | --- |

—

r1 a r2 jsou rozlišení obrazovky v megapixelech, jež se mají použít při výpočtu PON_MAX,

| — | DP je hustota pixelů výrobku zaokrouhlená na nejbližší celé číslo a vyjádřená v pixelech na palec čtvereční a |
| --- | --- |

—

DP je hustota pixelů výrobku zaokrouhlená na nejbližší celé číslo a vyjádřená v pixelech na palec čtvereční a

| — | A je viditelná plocha obrazovky v palcích čtverečních. |
| --- | --- |

—

A je viditelná plocha obrazovky v palcích čtverečních.

Tabulka 1

Výpočet požadavků na maximální příkon v režimu „zapnuto“ (PON_MAX)

| Typ výrobku a
  úhlopříčka obrazovky d

  (v palcích) | PON_MAX,
  když Dp ≤ 20 000 pixelů na palec čtvereční
  (ve wattech)
  kde:

  r = rozlišení obrazovky v megapixelech,


  A = viditelná plocha obrazovky v palcích čtverečních,


  výsledek se zaokrouhlí na nejbližší desetinu wattu. | PON_MAX,
  když DP > 20 000 pixelů na palec čtvereční
  (ve wattech)
  kde:

  r = rozlišení obrazovky v megapixelech,


  A = viditelná plocha obrazovky v palcích čtverečních,


  výsledek se zaokrouhlí na nejbližší desetinu wattu. |
| --- | --- | --- |
| d < 12,0 | | |
| 12,0 ≤ d < 17,0 | | |
| 17,0 ≤ d < 23,0 | | |
| 23,0 ≤ d < 25,0 | | |
| 25,0 ≤ d ≤ 61,0 | | |
| 30,0 ≤ d ≤ 61,0

  (pouze u výrobků splňujících definici informačního displeje) | | |

Typ výrobku a

úhlopříčka obrazovky d

(v palcích)

PON_MAX,

když Dp ≤ 20 000 pixelů na palec čtvereční

(ve wattech)

kde:

r = rozlišení obrazovky v megapixelech,

A = viditelná plocha obrazovky v palcích čtverečních,

výsledek se zaokrouhlí na nejbližší desetinu wattu.

PON_MAX,

když DP > 20 000 pixelů na palec čtvereční

(ve wattech)

kde:

r = rozlišení obrazovky v megapixelech,

A = viditelná plocha obrazovky v palcích čtverečních,

výsledek se zaokrouhlí na nejbližší desetinu wattu.

d < 12,0

Formula

Formula

12,0 ≤ d < 17,0

Formula

Formula

17,0 ≤ d < 23,0

Formula

Formula

23,0 ≤ d < 25,0

Formula

Formula

25,0 ≤ d ≤ 61,0

Formula

Formula

30,0 ≤ d ≤ 61,0

(pouze u výrobků splňujících definici informačního displeje)

Formula

Formula

| 3.3.2 | U výrobků, které splňují definici displeje s vylepšenými vlastnostmi, se k příkonu PON_MAX vypočtenému podle tabulky 1 přičte zvýšení přípustného příkonu (PEP) vypočtené podle rovnice 3. V tomto případě nesmí PON naměřený podle zkušební metody ENERGY STAR přesáhnout součet hodnot PON_MAX a PEP.

  Rovnice 3: Výpočet zvýšení přípustného příkonu v režimu „zapnuto“ u displejů s vylepšenými vlastnostmi






  kde:






  — | PEP< 27′′ je zvýšení přípustného příkonu ve wattech v režimu „zapnuto“ u displeje s vylepšenými vlastnostmi s úhlopříčkou obrazovky menší než 27 palců, |
| --- | --- | --- |

3.3.2

U výrobků, které splňují definici displeje s vylepšenými vlastnostmi, se k příkonu PON_MAX vypočtenému podle tabulky 1 přičte zvýšení přípustného příkonu (PEP) vypočtené podle rovnice 3. V tomto případě nesmí PON naměřený podle zkušební metody ENERGY STAR přesáhnout součet hodnot PON_MAX a PEP.

Rovnice 3: Výpočet zvýšení přípustného příkonu v režimu „zapnuto“ u displejů s vylepšenými vlastnostmi

Formula

Formula

kde:

—

PEP< 27′′ je zvýšení přípustného příkonu ve wattech v režimu „zapnuto“ u displeje s vylepšenými vlastnostmi s úhlopříčkou obrazovky menší než 27 palců,

| — | PEP≥ 27′′ je zvýšení přípustného příkonu ve wattech v režimu „zapnuto“ u displeje s vylepšenými vlastnostmi s úhlopříčkou obrazovky 27 palců nebo větší a |
| --- | --- |

—

PEP≥ 27′′ je zvýšení přípustného příkonu ve wattech v režimu „zapnuto“ u displeje s vylepšenými vlastnostmi s úhlopříčkou obrazovky 27 palců nebo větší a

| — | PON_MAX je požadavek na maximální příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech. |
| --- | --- |

—

PON_MAX je požadavek na maximální příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech.

| 3.3.3 | U výrobků se standardně zapnutým automatickým řízením jasu (ABC) se k příkonu PON_MAX vypočtenému podle tabulky 1 přičte zvýšení přípustného příkonu (PABC) vypočtené podle rovnice 5, pokud snížení příkonu v režimu „zapnuto“ (RABC) vypočtené podle rovnice 4 je větší nebo rovno 20 %.






  a) | Pokud je RABC menší než 20 %, PABC se k PON_MAX nepřičte. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

U výrobků se standardně zapnutým automatickým řízením jasu (ABC) se k příkonu PON_MAX vypočtenému podle tabulky 1 přičte zvýšení přípustného příkonu (PABC) vypočtené podle rovnice 5, pokud snížení příkonu v režimu „zapnuto“ (RABC) vypočtené podle rovnice 4 je větší nebo rovno 20 %.

a)

Pokud je RABC menší než 20 %, PABC se k PON_MAX nepřičte.

| b) | PON naměřený s vypnutým automatickým řízením jasu podle zkušební metody ENERGY STAR musí být menší nebo roven PON_MAX. |
| --- | --- |

b)

PON naměřený s vypnutým automatickým řízením jasu podle zkušební metody ENERGY STAR musí být menší nebo roven PON_MAX.

Rovnice 4: Výpočet snížení příkonu v režimu „zapnuto“ u výrobků se standardně zapnutým automatickým řízením jasu

Formula

kde:

| — | RABC je procentní snížení příkonu v režimu „zapnuto“ díky automatickému řízení jasu, |
| --- | --- |

—

RABC je procentní snížení příkonu v režimu „zapnuto“ díky automatickému řízení jasu,

| — | P300 je naměřený příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech při zkoušce provedené při úrovni okolního osvětlení 300 luxů a |
| --- | --- |

—

P300 je naměřený příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech při zkoušce provedené při úrovni okolního osvětlení 300 luxů a

| — | P10 je naměřený příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech při zkoušce provedené při úrovni okolního osvětlení 10 luxů. |
| --- | --- |

—

P10 je naměřený příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech při zkoušce provedené při úrovni okolního osvětlení 10 luxů.

Rovnice 5: Výpočet zvýšení přípustného příkonu v režimu „zapnuto“ u výrobků se standardně zapnutým automatickým řízením jasu

Formula

kde:

| — | PABC je zvýšení přípustného příkonu v režimu „zapnuto“ ve wattech a |
| --- | --- |

—

PABC je zvýšení přípustného příkonu v režimu „zapnuto“ ve wattech a

| — | PON_MAX je požadavek na maximální příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech. |
| --- | --- |

—

PON_MAX je požadavek na maximální příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech.

| 3.3.4 | U výrobků napájených ze zdroje malého stejnosměrného napětí musí být příkon PON vypočtený podle rovnice 6 menší nebo roven příkonu PON_MAX vypočtenému podle tabulky 1.

  Rovnice 6: Výpočet příkonu v režimu „zapnuto“ u výrobků napájených ze zdroje malého stejnosměrného napětí



  kde:






  — | PON je vypočtený příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech, |
| --- | --- | --- |

3.3.4

U výrobků napájených ze zdroje malého stejnosměrného napětí musí být příkon PON vypočtený podle rovnice 6 menší nebo roven příkonu PON_MAX vypočtenému podle tabulky 1.

Rovnice 6: Výpočet příkonu v režimu „zapnuto“ u výrobků napájených ze zdroje malého stejnosměrného napětí

Formula

kde:

—

PON je vypočtený příkon v režimu „zapnuto“ ve wattech,

| — | PL je příkon ve wattech na střídavé straně zdroje malého stejnosměrného napětí se zkoušenou jednotkou jako zátěží a |
| --- | --- |

—

PL je příkon ve wattech na střídavé straně zdroje malého stejnosměrného napětí se zkoušenou jednotkou jako zátěží a

| — | PS je mezní ztráta výkonu střídavého proudu na zdroji ve wattech. |
| --- | --- |

—

PS je mezní ztráta výkonu střídavého proudu na zdroji ve wattech.

3.4   Požadavky na režim spánku

| 3.4.1 | Naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) u výrobků bez datových nebo síťových funkcí uvedených v tabulce 3 nebo 4 nesmí překročit požadavek na maximální příkon v režimu spánku (PSLEEP_MAX) uvedený v tabulce 2.

  Tabulka 2


  Požadavek na maximální příkon v režimu spánku (PSLEEP_MAX)

  PSLEEP_MAX

  (ve wattech)
  0,5 |
| --- | --- |

3.4.1

Naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) u výrobků bez datových nebo síťových funkcí uvedených v tabulce 3 nebo 4 nesmí překročit požadavek na maximální příkon v režimu spánku (PSLEEP_MAX) uvedený v tabulce 2.

Tabulka 2

Požadavek na maximální příkon v režimu spánku (PSLEEP_MAX)

PSLEEP_MAX

(ve wattech)

0,5

| 3.4.2 | Naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) u výrobků s jednou nebo více datovými nebo síťovými funkcemi uvedenými v tabulce 3 nebo 4 nesmí přesáhnout požadavek na maximální příkon v režimu spánku s datovým/síťovým připojením (PSLEEP_MAX) vypočtený podle rovnice 7.

  Rovnice 7: Výpočet požadavku na maximální příkon v režimu spánku s datovým/síťovým připojením



  kde:






  — | PSLEEP_AP je požadavek na maximální příkon v režimu spánku ve wattech u výrobků, které byly zkoušeny s dalšími funkcemi, jež spotřebovávají energii, |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) u výrobků s jednou nebo více datovými nebo síťovými funkcemi uvedenými v tabulce 3 nebo 4 nesmí přesáhnout požadavek na maximální příkon v režimu spánku s datovým/síťovým připojením (PSLEEP_MAX) vypočtený podle rovnice 7.

Rovnice 7: Výpočet požadavku na maximální příkon v režimu spánku s datovým/síťovým připojením

Formula

kde:

—

PSLEEP_AP je požadavek na maximální příkon v režimu spánku ve wattech u výrobků, které byly zkoušeny s dalšími funkcemi, jež spotřebovávají energii,

| — | PSLEEP_MAX je požadavek na maximální příkon v režimu spánku ve wattech podle tabulky 2, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX je požadavek na maximální příkon v režimu spánku ve wattech podle tabulky 2,

| — | PDN je zvýšení přípustného příkonu ve wattech uvedené v tabulce 3 pro datovou nebo síťovou funkci, která je při zkoušce v režimu spánku připojena, a |
| --- | --- |

—

PDN je zvýšení přípustného příkonu ve wattech uvedené v tabulce 3 pro datovou nebo síťovou funkci, která je při zkoušce v režimu spánku připojena, a

| — | PADD je zvýšení přípustného příkonu ve wattech uvedené v tabulce 4 pro další standardně zapnuté funkce, které jsou při zkoušce v režimu spánku aktivní. |
| --- | --- |

—

PADD je zvýšení přípustného příkonu ve wattech uvedené v tabulce 4 pro další standardně zapnuté funkce, které jsou při zkoušce v režimu spánku aktivní.

Tabulka 3

Zvýšení přípustného příkonu v režimu spánku pro datové nebo síťové funkce

| Funkce | Zahrnuté typy | PDN

  (ve wattech) |
| --- | --- | --- |
| | USB 1.x | 0,1 |
| USB 2.x | 0,5 |
| USB 3.x, DisplayPort (připojení bez videa), Thunderbolt | 0,7 |
| Síť | Fast Ethernet | 0,2 |
| Gigabit Ethernet | 1,0 |
| Wi-Fi | 2,0 |

Funkce

Zahrnuté typy

PDN

(ve wattech)

USB 1.x

0,1

USB 2.x

0,5

USB 3.x, DisplayPort (připojení bez videa), Thunderbolt

0,7

Síť

Fast Ethernet

0,2

Gigabit Ethernet

1,0

Wi-Fi

2,0

Tabulka 4

Zvýšení přípustného příkonu v režimu spánku pro další funkce

| Funkce | Zahrnuté typy | PADD

  (ve wattech) |
| --- | --- | --- |
| Snímač | Snímač přítomnosti osob | 0,5 |
| Paměť | Čtečky paměťových karet flash a smart-card, rozhraní pro fotoaparáty, PictBridge | 0,2 |

Funkce

Zahrnuté typy

PADD

(ve wattech)

Snímač

Snímač přítomnosti osob

0,5

Paměť

Čtečky paměťových karet flash a smart-card, rozhraní pro fotoaparáty, PictBridge

0,2

Příklad 1: V případě digitálního fotorámečku, u nějž je při zkoušce v režimu spánku zapnuta a připojena jen jedna funkce připojení typu „most“ nebo síťového připojení – Wi-Fi – a nejsou zapnuty žádné další funkce, lze použít zvýšení o 2,0 W pro funkci Wi-Fi. Jelikož, vyjde Formula, Formula.

Příklad 2: Počítačový monitor s funkcemi USB 3.x a DisplayPort (připojení bez videa) se zkouší pouze s připojeným a zapnutým USB 3.x. Za předpokladu, že při zkoušce v režimu spánku nebyly zapnuty žádné další funkce, lze u tohoto displeje použít zvýšení o 0,7 W pro funkci USB 3.x. Jelikož, vyjde Formula, Formula.

Příklad 3: Počítačový monitor s jedním připojením typu „most“ a jednou síťovou funkcí – USB 3.x a Wi-Fi – se v režimu spánku zkouší s oběma funkcemi zapnutými a připojenými. Za předpokladu, že při zkoušce v režimu spánku nebyly zapnuty žádné další funkce, lze u tohoto displeje použít zvýšení o 0,7 W pro funkci USB 3.x a o 2,0 W pro funkci Wi-Fi. Jelikož, vyjde Formula, Formula.

| 3.4.3 | U výrobků, které nabízejí více než jeden režim spánku (např. „spánek“ a „hluboký spánek“), nesmí naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) v jakémkoli režimu spánku přesáhnout PSLEEP_MAX v případě výrobků bez datového nebo síťového připojení, resp. PSLEEP_AP v případě výrobků zkoušených s dalšími funkcemi, které spotřebovávají energii, jako např. s datovými připojeními typu „most“ nebo síťovými připojeními. Pokud má výrobek více režimů spánku, které lze volit ručně, nebo pokud může výrobek vstoupit do režimu spánku různými způsoby (např. dálkovým ovládáním nebo uvedením hostitelského počítače do režimu spánku), uvede se pro účely získání osvědčení jako naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) příkon v tom režimu spánku, v němž byl podle oddílu 6.5 zkušební metody naměřen nejvyšší příkon PSLEEP. Pokud výrobek automaticky přechází mezi různými režimy spánku, uvede se jako hodnota PSLEEP pro účely získání osvědčení průměrná hodnota PSLEEP všech režimů spánku naměřená podle oddílu 6.5 zkušební metody. |
| --- | --- |

3.4.3

U výrobků, které nabízejí více než jeden režim spánku (např. „spánek“ a „hluboký spánek“), nesmí naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) v jakémkoli režimu spánku přesáhnout PSLEEP_MAX v případě výrobků bez datového nebo síťového připojení, resp. PSLEEP_AP v případě výrobků zkoušených s dalšími funkcemi, které spotřebovávají energii, jako např. s datovými připojeními typu „most“ nebo síťovými připojeními. Pokud má výrobek více režimů spánku, které lze volit ručně, nebo pokud může výrobek vstoupit do režimu spánku různými způsoby (např. dálkovým ovládáním nebo uvedením hostitelského počítače do režimu spánku), uvede se pro účely získání osvědčení jako naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) příkon v tom režimu spánku, v němž byl podle oddílu 6.5 zkušební metody naměřen nejvyšší příkon PSLEEP. Pokud výrobek automaticky přechází mezi různými režimy spánku, uvede se jako hodnota PSLEEP pro účely získání osvědčení průměrná hodnota PSLEEP všech režimů spánku naměřená podle oddílu 6.5 zkušební metody.

3.5   Požadavky na režim „vypnuto“

Naměřený příkon v režimu „vypnuto“ (POFF) nesmí překročit požadavek na maximální příkon v režimu „vypnuto“ (POFF_MAX) uvedený v tabulce 5.

Tabulka 5

Požadavek na maximální příkon v režimu „vypnuto“ (POFF_MAX)

POFF_MAX

(ve wattech)

0,5

3.6   Maximální uváděný jas a maximální naměřený jas se musí uvádět u všech výrobků; jas při dodání se musí uvádět u všech výrobků kromě výrobků se standardně zapnutým automatickým řízením jasu.

4.   Požadavky na zkoušky

4.1   Zkušební metody

Pokud jde o výrobky uváděné na trh Evropské unie, jsou výrobci povinni provádět zkoušky a vlastní certifikaci modelů, které jsou v souladu se zásadami programu ENERGY STAR. K určení způsobilosti pro osvědčení ENERGY STAR se použijí zkušební metody uvedené níže.

| Typ výrobku | Zkušební metoda |
| --- | --- |
| Všechny typy výrobků a velikosti obrazovek | ENERGY STAR Test Method for Determining Displays Energy Use (zkušební metoda ENERGY STAR k určení spotřeby energie), verze 6.0 – revize z ledna 2013 |

Typ výrobku

Zkušební metoda

Všechny typy výrobků a velikosti obrazovek

ENERGY STAR Test Method for Determining Displays Energy Use (zkušební metoda ENERGY STAR k určení spotřeby energie), verze 6.0 – revize z ledna 2013

4.2   Počet jednotek požadovaných pro zkoušky

| 4.2.1 | K provedení zkoušky se vybere jedna jednotka reprezentativního modelu definovaného v oddíle 1. |
| --- | --- |

4.2.1

K provedení zkoušky se vybere jedna jednotka reprezentativního modelu definovaného v oddíle 1.

| 4.2.2 | Pokud jde o způsobilost skupiny výrobků, považuje se za reprezentativní model konfigurace výrobku, která u každé kategorie výrobků v rámci skupiny představuje nejhorší případ spotřeby energie. |
| --- | --- |

4.2.2

Pokud jde o způsobilost skupiny výrobků, považuje se za reprezentativní model konfigurace výrobku, která u každé kategorie výrobků v rámci skupiny představuje nejhorší případ spotřeby energie.

4.3   Mezinárodní tržní způsobilost

Výrobky se zkouší z hlediska způsobilosti při relevantní kombinaci vstupního napětí/frekvence pro každý trh, na němž se budou prodávat a propagovat jako výrobky ENERGY STAR.

5.   Uživatelské rozhraní

Výrobcům se doporučuje, aby své výrobky navrhovali v souladu s normou IEEE P1621: Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments (norma pro prvky uživatelského rozhraní při řízení spotřeby elektronických zařízení používaných v kancelářském/spotřebitelském prostředí). Podrobnosti lze nalézt na adrese http://eetd.LBL.gov/Controls. V případě, že výrobce normu IEEE P1621 nepřijme, odůvodní tuto skutečnost úřadu EPA nebo Evropské komisi.

6.   Datum účinnosti

| 6.1 | Jako datum, ke kterému se mohou výrobci začít pro své výrobky ucházet o osvědčení Energy Star podle této verze 6.0, bude stanoveno datum účinnosti dohody. K získání osvědčení ENERGY STAR musí model výrobku vyhovovat specifikaci ENERGY STAR platné ke dni výroby modelu. Datum výroby se vztahuje ke konkrétní jednotce a jde o datum (např. měsíc a rok), kdy byla určitá jednotka zcela zkompletována. |
| --- | --- |

6.1

Jako datum, ke kterému se mohou výrobci začít pro své výrobky ucházet o osvědčení Energy Star podle této verze 6.0, bude stanoveno datum účinnosti dohody. K získání osvědčení ENERGY STAR musí model výrobku vyhovovat specifikaci ENERGY STAR platné ke dni výroby modelu. Datum výroby se vztahuje ke konkrétní jednotce a jde o datum (např. měsíc a rok), kdy byla určitá jednotka zcela zkompletována.

| 6.2 | Budoucí revize specifikace: EPA a Evropská komise si vyhrazují právo tuto specifikaci změnit, pokud změny technologií a/nebo změny na trhu budou mít vliv na její užitečnost pro spotřebitele, průmysl nebo životní prostředí. V souladu se současnou politikou se k revizím specifikace dospěje prostřednictvím diskuse zúčastněných stran. V případě revize specifikace vezměte prosím na vědomí, že osvědčení ENERGY STAR se neuděluje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku. |
| --- | --- |

6.2

Budoucí revize specifikace: EPA a Evropská komise si vyhrazují právo tuto specifikaci změnit, pokud změny technologií a/nebo změny na trhu budou mít vliv na její užitečnost pro spotřebitele, průmysl nebo životní prostředí. V souladu se současnou politikou se k revizím specifikace dospěje prostřednictvím diskuse zúčastněných stran. V případě revize specifikace vezměte prosím na vědomí, že osvědčení ENERGY STAR se neuděluje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku.

7.   Zvažované budoucí revize

7.1   Displeje s úhlopříčkou obrazovky větší než 61 palců

Má se za to, že v současnosti jsou na trhu dostupné interaktivní displeje s úhlopříčkou obrazovky větší než 60 palců a že se používají zejména pro obchodní a vzdělávací účely. Existuje zájem lépe pochopit spotřebu energie těchto výrobků při zkoušení podle zkušební metody pro displeje a EPA a Evropská komise budou před zahájením a v průběhu příprav příští revize specifikace se zúčastněnými stranami spolupracovat s cílem získat přístup k těmto informacím. EPA a Evropská komise mají v zásadě zájem prozkoumat, zda by bylo možné v příští revizi specifikace rozšířit oblast zahrnutých výrobků o výrobky s úhlopříčkou obrazovky větší než 61 palců.

7.2   Funkce dotykové obrazovky

EPA a Evropská komise jsou odhodlány pokračovat v přípravě úrovní výkonnosti displejů, jež zohlední nové vlastnosti a funkce, a předpokládají, že displeje s funkcí dotykové obrazovky, jež jsou zahrnuty do oblasti působnosti této specifikace, získají na trhu větší podíl, zejména pokud jde o informační displeje. EPA, Ministerstvo pro energetiku (DOE) a Evropská komise budou nadále spolu se zúčastněnými stranami zkoumat, zda funkce dotykové obrazovky má dopad na spotřebu energie v režimu „zapnuto“, s cílem určit, nakolik by se postup tvorby příští specifikace měl zaměřit na funkci dotykové obrazovky.

II.   SPECIFIKACE ZDROJŮ NEPŘERUŠOVANÉHO NAPÁJENÍ

1.   Definice

Pokud není uvedeno jinak, všechny pojmy použité v tomto dokumentu jsou shodné s definicemi obsaženými v normě IEC 62040-3 (1).

Pro účely této specifikace se použijí tyto definice:

Zdroj nepřerušovaného napájení (UPS): soustava měničů, spínačů a zařízení pro ukládání energie (např. akumulátorových baterií), jež tvoří napájecí systém k udržování nepřetržitého napájení zátěže v případě výpadku vstupního napájení. (2)

| 1.1 | Mechanismus přeměny energie:






  a) | Statický UPS: UPS, kde výstupní napětí poskytují výkonové polovodičové elektronické součástky. |
| --- | --- | --- |

1.1

Mechanismus přeměny energie:

a)

Statický UPS: UPS, kde výstupní napětí poskytují výkonové polovodičové elektronické součástky.

| b) | Rotační UPS: UPS, kde výstupní napětí poskytuje jeden nebo více točivých elektrických strojů.






  1) | Rotační UPS (RUPS) bez dieselového motoru: rotační UPS, který neobsahuje zabudovaný dieselový motor k napájení zátěže během výpadku vstupního napájení. |
| --- | --- | --- |

b)

Rotační UPS: UPS, kde výstupní napětí poskytuje jeden nebo více točivých elektrických strojů.

1)

Rotační UPS (RUPS) bez dieselového motoru: rotační UPS, který neobsahuje zabudovaný dieselový motor k napájení zátěže během výpadku vstupního napájení.

| 2) | Rotační UPS s dieselovým motorem (DRUPS): rotační UPS, který obsahuje zabudovaný dieselový motor, jenž lze používat k napájení zátěže během výpadku vstupního napájení. |
| --- | --- |

2)

Rotační UPS s dieselovým motorem (DRUPS): rotační UPS, který obsahuje zabudovaný dieselový motor, jenž lze používat k napájení zátěže během výpadku vstupního napájení.

| c) | Výstup napájení:






  1) | UPS se střídavým výstupem (AC): UPS, který poskytuje napájení s trvalým tokem elektrického náboje, který pravidelně střídá směr. |
| --- | --- | --- |

c)

Výstup napájení:

1)

UPS se střídavým výstupem (AC): UPS, který poskytuje napájení s trvalým tokem elektrického náboje, který pravidelně střídá směr.

| 2) | UPS/usměrňovač se stejnosměrným výstupem (DC): UPS, který poskytuje napájení s trvalým tokem elektrického náboje, který je stejnosměrný. Zahrnuje jak samostatné jednotky usměrňovačů pro stejnosměrná použití, tak celé rámy nebo systémy UPS se stejnosměrným výstupem složené z modulů usměrňovačů, regulátorů a případných dalších podpůrných součástí.

  Pozn.: UPS se stejnosměrným výstupem se též nazývají usměrňovače. Pro účely tohoto dokumentu se používá pojem „UPS/usměrňovač se stejnosměrným výstupem“, neboť pojem „usměrňovač“ může též označovat podsystém UPS se střídavým výstupem. |
| --- | --- |

2)

UPS/usměrňovač se stejnosměrným výstupem (DC): UPS, který poskytuje napájení s trvalým tokem elektrického náboje, který je stejnosměrný. Zahrnuje jak samostatné jednotky usměrňovačů pro stejnosměrná použití, tak celé rámy nebo systémy UPS se stejnosměrným výstupem složené z modulů usměrňovačů, regulátorů a případných dalších podpůrných součástí.

Pozn.: UPS se stejnosměrným výstupem se též nazývají usměrňovače. Pro účely tohoto dokumentu se používá pojem „UPS/usměrňovač se stejnosměrným výstupem“, neboť pojem „usměrňovač“ může též označovat podsystém UPS se střídavým výstupem.

| 1.2 | Modulární UPS: UPS sestávající ze dvou nebo více jednotlivých jednotek UPS, jež sdílejí jeden nebo více společných rámů a společný systém ukládání energie a jejichž výstupy jsou při normálním provozním režimu připojeny ke společné výstupní sběrnici, která je celá uvnitř rámu (rámů). Celkový počet jednotlivých jednotek UPS v modulárním UPS je roven „n + r“, kde n je počet jednotlivých jednotek UPS potřebných k napájení zátěže a r je počet redundantních jednotek UPS. Modulární UPS lze použít k zajištění redundance, ke zvýšení kapacity nebo k oběma účelům. |
| --- | --- |

1.2

Modulární UPS: UPS sestávající ze dvou nebo více jednotlivých jednotek UPS, jež sdílejí jeden nebo více společných rámů a společný systém ukládání energie a jejichž výstupy jsou při normálním provozním režimu připojeny ke společné výstupní sběrnici, která je celá uvnitř rámu (rámů). Celkový počet jednotlivých jednotek UPS v modulárním UPS je roven „n + r“, kde n je počet jednotlivých jednotek UPS potřebných k napájení zátěže a r je počet redundantních jednotek UPS. Modulární UPS lze použít k zajištění redundance, ke zvýšení kapacity nebo k oběma účelům.

| 1.3 | Redundance: přidání jednotek UPS v paralelním UPS ke zvýšení kontinuity napájení zátěže a s následující klasifikací.






  a) | N + 0: UPS, který v normálním provozním režimu nemůže tolerovat žádné výpadky. Bez redundance. |
| --- | --- | --- |

1.3

Redundance: přidání jednotek UPS v paralelním UPS ke zvýšení kontinuity napájení zátěže a s následující klasifikací.

a)

N + 0: UPS, který v normálním provozním režimu nemůže tolerovat žádné výpadky. Bez redundance.

| b) | N + 1: paralelní UPS, který v normálním provozním režimu může tolerovat výpadek jedné jednotky UPS nebo jedné skupiny jednotek UPS. |
| --- | --- |

b)

N + 1: paralelní UPS, který v normálním provozním režimu může tolerovat výpadek jedné jednotky UPS nebo jedné skupiny jednotek UPS.

| c) | 2N: paralelní UPS, který v normálním provozním režimu může tolerovat výpadek jedné poloviny svých jednotek UPS. |
| --- | --- |

c)

2N: paralelní UPS, který v normálním provozním režimu může tolerovat výpadek jedné poloviny svých jednotek UPS.

| 1.4 | Provozní režimy UPS:






  a) | Normální režim: stabilní provozní režim, kterého UPS dosahuje za následujících podmínek.






  1) | Vstupní střídavé napájení je v rámci požadovaných tolerancí a napájí UPS. |
| --- | --- | --- | --- |

1.4

Provozní režimy UPS:

a)

Normální režim: stabilní provozní režim, kterého UPS dosahuje za následujících podmínek.

1)

Vstupní střídavé napájení je v rámci požadovaných tolerancí a napájí UPS.

| 2) | Systém ukládání energie zůstává nabitý, nebo se dobíjí. |
| --- | --- |

2)

Systém ukládání energie zůstává nabitý, nebo se dobíjí.

| 3) | Zátěž je ve jmenovitých mezích UPS. |
| --- | --- |

3)

Zátěž je ve jmenovitých mezích UPS.

| 4) | Je k dispozici přemostění a je (případně) v rámci specifikovaných tolerancí. |
| --- | --- |

4)

Je k dispozici přemostění a je (případně) v rámci specifikovaných tolerancí.

| b) | Režim využívání uložené energie: stabilní provozní režim, kterého UPS dosahuje za následujících podmínek.






  1) | Vstupní střídavé napájení je odpojeno nebo je mimo požadované tolerance. |
| --- | --- | --- |

b)

Režim využívání uložené energie: stabilní provozní režim, kterého UPS dosahuje za následujících podmínek.

1)

Vstupní střídavé napájení je odpojeno nebo je mimo požadované tolerance.

| 2) | Veškerý výkon se získává ze systému ukládání energie nebo v případě DRUPS ze zabudovaného dieselového motoru nebo kombinací obou možností. |
| --- | --- |

2)

Veškerý výkon se získává ze systému ukládání energie nebo v případě DRUPS ze zabudovaného dieselového motoru nebo kombinací obou možností.

| 3) | Zátěž je ve jmenovitých mezích UPS. |
| --- | --- |

3)

Zátěž je ve jmenovitých mezích UPS.

| c) | Režim přemostění: provozní režim UPS v situaci, kdy je zátěž napájena pouze přes přemostění. |
| --- | --- |

c)

Režim přemostění: provozní režim UPS v situaci, kdy je zátěž napájena pouze přes přemostění.

| 1.5 | Charakteristiky závislosti UPS na vstupu:






  a) | Závislý na napětí a frekvenci (Voltage and Frequency Dependent, VFD): schopný chránit zátěž před výpadkem napájení. (3) |
| --- | --- | --- |

1.5

Charakteristiky závislosti UPS na vstupu:

a)

Závislý na napětí a frekvenci (Voltage and Frequency Dependent, VFD): schopný chránit zátěž před výpadkem napájení. (3)

| b) | Nezávislý na napětí (Voltage Independent, VI): schopný chránit zátěž tak, jak je vyžadováno v případě VFD, a navíc před:






  1) | trvalým podpětím na vstupu; |
| --- | --- | --- |

b)

Nezávislý na napětí (Voltage Independent, VI): schopný chránit zátěž tak, jak je vyžadováno v případě VFD, a navíc před:

1)

trvalým podpětím na vstupu;

| 2) | trvalým přepětím na vstupu (4). |
| --- | --- |

2)

trvalým přepětím na vstupu (4).

| c) | Nezávislý na napětí a frekvenci (Voltage and Frequency Independent, VFI): nezávisí na výkyvech v napětí a frekvenci a je schopen ochránit zátěž před nepříznivými účinky takových výkyvů bez vyčerpání zdroje uložené energie. |
| --- | --- |

c)

Nezávislý na napětí a frekvenci (Voltage and Frequency Independent, VFI): nezávisí na výkyvech v napětí a frekvenci a je schopen ochránit zátěž před nepříznivými účinky takových výkyvů bez vyčerpání zdroje uložené energie.

| 1.6 | UPS s jedním normálním režimem: UPS, který funguje v normálním režimu v rámci parametrů pouze jedné sady charakteristik závislosti na vstupu. Například UPS, který funguje pouze jako VFI. |
| --- | --- |

1.6

UPS s jedním normálním režimem: UPS, který funguje v normálním režimu v rámci parametrů pouze jedné sady charakteristik závislosti na vstupu. Například UPS, který funguje pouze jako VFI.

| 1.7 | UPS s více normálními režimy: UPS, který funguje v normálním režimu v rámci parametrů více než jedné sady charakteristik závislosti na vstupu. Například UPS, který lze provozovat buď jako VFI, nebo jako VFD. |
| --- | --- |

1.7

UPS s více normálními režimy: UPS, který funguje v normálním režimu v rámci parametrů více než jedné sady charakteristik závislosti na vstupu. Například UPS, který lze provozovat buď jako VFI, nebo jako VFD.

| 1.8 | Přemostění: cesta proudu, jež představuje alternativu vůči měniči.






  a) | Přemostění (cesta) pro údržbu: alternativní cesta proudu, která zajišťuje kontinuitu napájení zátěže během údržby. |
| --- | --- | --- |

1.8

Přemostění: cesta proudu, jež představuje alternativu vůči měniči.

a)

Přemostění (cesta) pro údržbu: alternativní cesta proudu, která zajišťuje kontinuitu napájení zátěže během údržby.

| b) | Automatické přemostění: cesta proudu (primární nebo záložní), jež představuje alternativu vůči nepřímému měniči.






  1) | Mechanické přemostění: ovládá se spínačem s mechanicky oddělitelnými kontakty. |
| --- | --- | --- |

b)

Automatické přemostění: cesta proudu (primární nebo záložní), jež představuje alternativu vůči nepřímému měniči.

1)

Mechanické přemostění: ovládá se spínačem s mechanicky oddělitelnými kontakty.

| 2) | Statické přemostění (elektronické přemostění): ovládá se výkonovým elektronickým spínačem, např. tranzistory, tyristory, triaky nebo jinými polovodičovými prvky. |
| --- | --- |

2)

Statické přemostění (elektronické přemostění): ovládá se výkonovým elektronickým spínačem, např. tranzistory, tyristory, triaky nebo jinými polovodičovými prvky.

| 3) | Hybridní přemostění: ovládá se spínačem s mechanicky oddělitelnými kontakty v kombinaci s minimálně jedním řízeným elektronickým spínačem. |
| --- | --- |

3)

Hybridní přemostění: ovládá se spínačem s mechanicky oddělitelnými kontakty v kombinaci s minimálně jedním řízeným elektronickým spínačem.

| 1.9 | Referenční zkušební zátěž: zátěž nebo stav, v němž výstup UPS dodává činný výkon (W), který odpovídá jmenovitému výkonu UPS. (5) |
| --- | --- |

1.9

Referenční zkušební zátěž: zátěž nebo stav, v němž výstup UPS dodává činný výkon (W), který odpovídá jmenovitému výkonu UPS. (5)

| 1.10 | Zkoušená jednotka (Unit Under Test, UUT): UPS, který se zkouší, konfigurovaný jako k dodávce pro zákazníka a včetně případného příslušenství (např. filtrů nebo transformátorů) nutného ke splnění uspořádání zkoušky podle oddílu 3 zkušební metody ENERGY STAR. |
| --- | --- |

1.10

Zkoušená jednotka (Unit Under Test, UUT): UPS, který se zkouší, konfigurovaný jako k dodávce pro zákazníka a včetně případného příslušenství (např. filtrů nebo transformátorů) nutného ke splnění uspořádání zkoušky podle oddílu 3 zkušební metody ENERGY STAR.

| 1.11 | Účiník: poměr absolutní hodnoty činného výkonu P a zdánlivého výkonu S. |
| --- | --- |

1.11

Účiník: poměr absolutní hodnoty činného výkonu P a zdánlivého výkonu S.

| 1.12 | Skupina výrobků: skupina modelů výrobku, které jsou 1) vyrobeny stejným výrobcem, 2) podléhají stejným kritériím způsobilosti ENERGY STAR a 3) mají společnou základní konstrukci. U UPS přijatelné variace v rámci skupiny výrobků zahrnují:






  a) | počet instalovaných modulů; |
| --- | --- | --- |

1.12

Skupina výrobků: skupina modelů výrobku, které jsou 1) vyrobeny stejným výrobcem, 2) podléhají stejným kritériím způsobilosti ENERGY STAR a 3) mají společnou základní konstrukci. U UPS přijatelné variace v rámci skupiny výrobků zahrnují:

a)

počet instalovaných modulů;

| b) | redundanci; |
| --- | --- |

b)

redundanci;

| c) | typ a počet vstupních a výstupních filtrů; |
| --- | --- |

c)

typ a počet vstupních a výstupních filtrů;

| d) | počet pulzů usměrňovače (6) a |
| --- | --- |

d)

počet pulzů usměrňovače (6) a

| e) | kapacitu systému ukládání energie. |
| --- | --- |

e)

kapacitu systému ukládání energie.

| 1.13 | Zkratky:
  a)   A: ampér
  b)   AC: střídavý proud
  c)   DC: stejnosměrný proud
  d)   DRUPS: rotační UPS s dieselovým motorem
  e)   RUPS: rotační UPS
  f)   THD: celkové harmonické zkreslení
  g)   UPS: zdroj nepřerušovaného napájení (UPS)
  h)   UUT: zkoušená jednotka
  i)   V: volt
  j)   VFD: závislý na napětí a frekvenci
  k)   VFI: nezávislý na napětí a frekvenci
  l)   VI: nezávislý na napětí
  m)   W: watt
  n)   Wh: watthodina |
| --- | --- |

1.13

Zkratky:

a)   A: ampér

b)   AC: střídavý proud

c)   DC: stejnosměrný proud

d)   DRUPS: rotační UPS s dieselovým motorem

e)   RUPS: rotační UPS

f)   THD: celkové harmonické zkreslení

g)   UPS: zdroj nepřerušovaného napájení (UPS)

h)   UUT: zkoušená jednotka

i)   V: volt

j)   VFD: závislý na napětí a frekvenci

k)   VFI: nezávislý na napětí a frekvenci

l)   VI: nezávislý na napětí

m)   W: watt

n)   Wh: watthodina

2.   Oblast působnosti

2.1   Výrobky, které splňují definici zdroje nepřerušovaného napájení (UPS), jak je specifikována v tomto dokumentu, včetně statických a rotačních UPS, UPS se střídavým výstupem a UPS/usměrňovačů se stejnosměrným výstupem, jsou způsobilé k získání osvědčení ENERGY STAR, kromě výrobků uvedených v oddíle 2.3.

2.2   Výrobky způsobilé k osvědčení podle této specifikace zahrnují:

| a) | spotřebitelské UPS určené k ochraně stolních počítačů a souvisejících periferních zařízení a/nebo domácích zařízení zábavní elektroniky, např. televizorů, set top boxů, digitálních videorekordérů, přehrávačů Blu-ray a DVD; |
| --- | --- |

a)

spotřebitelské UPS určené k ochraně stolních počítačů a souvisejících periferních zařízení a/nebo domácích zařízení zábavní elektroniky, např. televizorů, set top boxů, digitálních videorekordérů, přehrávačů Blu-ray a DVD;

| b) | komerční UPS určené k ochraně zařízení informačních a komunikačních technologií v malých podnicích a pobočkách, např. serverů, síťových přepínačů a směrovačů a malých polí pro ukládání dat; |
| --- | --- |

b)

komerční UPS určené k ochraně zařízení informačních a komunikačních technologií v malých podnicích a pobočkách, např. serverů, síťových přepínačů a směrovačů a malých polí pro ukládání dat;

| c) | UPS datových center určené k ochraně velkých instalací zařízení informačních a komunikačních technologií, např. podnikových serverů, síťových zařízení a velkých polí k ukládání dat, a |
| --- | --- |

c)

UPS datových center určené k ochraně velkých instalací zařízení informačních a komunikačních technologií, např. podnikových serverů, síťových zařízení a velkých polí k ukládání dat, a

| d) | UPS/usměrňovače se stejnosměrným výstupem pro použití v telekomunikacích určené k ochraně systémů telekomunikačních sítí umístěných v ústředně nebo ve vzdálené bezdrátové/mobilní lokalitě. |
| --- | --- |

d)

UPS/usměrňovače se stejnosměrným výstupem pro použití v telekomunikacích určené k ochraně systémů telekomunikačních sítí umístěných v ústředně nebo ve vzdálené bezdrátové/mobilní lokalitě.

2.3   Vyloučené výrobky

| 2.3.1 | Výrobky, které spadají pod jiné specifikace výrobků ENERGY STAR, nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace. Seznam specifikací, které jsou v současnosti platné, lze nalézt na adrese www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.3.1

Výrobky, které spadají pod jiné specifikace výrobků ENERGY STAR, nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace. Seznam specifikací, které jsou v současnosti platné, lze nalézt na adrese www.eu-energystar.org.

| 2.3.2 | Následující výrobky nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace:






  a) | výrobky, které jsou uvnitř počítače nebo jiného zařízení pro konečné užití (např. baterií doplněné interní zdroje napájení nebo záložní baterie pro modemy, bezpečnostní systémy atd.); |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Následující výrobky nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace:

a)

výrobky, které jsou uvnitř počítače nebo jiného zařízení pro konečné užití (např. baterií doplněné interní zdroje napájení nebo záložní baterie pro modemy, bezpečnostní systémy atd.);

| b) | průmyslové UPS speciálně určené k ochraně kritických řídicích, zpracovatelských nebo výrobních postupů nebo činností; |
| --- | --- |

b)

průmyslové UPS speciálně určené k ochraně kritických řídicích, zpracovatelských nebo výrobních postupů nebo činností;

| c) | UPS pro inženýrské sítě určené k použití jako součást elektrických přenosových a distribučních soustav (např. UPS pro měnírny nebo městské čtvrti); |
| --- | --- |

c)

UPS pro inženýrské sítě určené k použití jako součást elektrických přenosových a distribučních soustav (např. UPS pro měnírny nebo městské čtvrti);

| d) | UPS pro kabelovou televizi (CATV) určené k napájení systému distribuce kabelového signálu mimo provozní zařízení a připojené přímo nebo nepřímo k samotnému kabelu. „Kabelem“ se může rozumět koaxiální kabel (kovové vedení), optické vlákno nebo bezdrátové připojení (např. „Wi-Fi“); |
| --- | --- |

d)

UPS pro kabelovou televizi (CATV) určené k napájení systému distribuce kabelového signálu mimo provozní zařízení a připojené přímo nebo nepřímo k samotnému kabelu. „Kabelem“ se může rozumět koaxiální kabel (kovové vedení), optické vlákno nebo bezdrátové připojení (např. „Wi-Fi“);

| e) | UPS zkonstruované tak, aby splňovaly konkrétní bezpečnostní normy UL pro použití související s bezpečností, např. nouzová osvětlení, provozy nebo východy nebo zdravotnická diagnostická zařízení, a |
| --- | --- |

e)

UPS zkonstruované tak, aby splňovaly konkrétní bezpečnostní normy UL pro použití související s bezpečností, např. nouzová osvětlení, provozy nebo východy nebo zdravotnická diagnostická zařízení, a

| f) | UPS určené pro mobilní, palubní, námořní nebo letecké využití. |
| --- | --- |

f)

UPS určené pro mobilní, palubní, námořní nebo letecké využití.

3.   Kritéria způsobilosti

3.1   Platné číslice a zaokrouhlování

| 3.1.1 | Veškeré výpočty se provádějí s přímo naměřenými (nezaokrouhlenými) hodnotami. |
| --- | --- |

3.1.1

Veškeré výpočty se provádějí s přímo naměřenými (nezaokrouhlenými) hodnotami.

| 3.1.2 | Pokud není uvedeno jinak, hodnotí se dodržení limitů specifikace pomocí hodnot přímo naměřených nebo vypočítaných bez případného přínosu zaokrouhlování. |
| --- | --- |

3.1.2

Pokud není uvedeno jinak, hodnotí se dodržení limitů specifikace pomocí hodnot přímo naměřených nebo vypočítaných bez případného přínosu zaokrouhlování.

| 3.1.3 | Přímo naměřené nebo vypočítané hodnoty, jež se předkládají pro účely vykazování na internetových stránkách ENERGY STAR, se zaokrouhlují na nejbližší platnou číslici, jak je uvedeno v odpovídajícím limitu specifikace. |
| --- | --- |

3.1.3

Přímo naměřené nebo vypočítané hodnoty, jež se předkládají pro účely vykazování na internetových stránkách ENERGY STAR, se zaokrouhlují na nejbližší platnou číslici, jak je uvedeno v odpovídajícím limitu specifikace.

3.2   Požadavky na energetickou účinnost UPS se střídavým výstupem

| 3.2.1 | UPS s jedním normálním režimem: průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočítaná podle rovnice 1 musí být větší nebo rovná požadavku na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určenému podle tabulky 2 pro uvedený jmenovitý výkon a charakteristiku závislosti na vstupu, ledaže je níže uvedeno jinak.
  U výrobků se jmenovitým výkonem vyšším než 10 000 W a komunikačními a měřicími funkcemi podle oddílu 3.6 musí být průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočítaná podle rovnice 1 vyšší nebo rovná požadavku na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) stanovenému podle tabulky 3 pro uvedenou charakteristiku závislosti na vstupu.

  Rovnice 1: Výpočet průměrné účinnosti pro UPS se střídavým výstupem



  kde:






  — | EffAVG je průměrná účinnost přizpůsobená zátěži, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

UPS s jedním normálním režimem: průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočítaná podle rovnice 1 musí být větší nebo rovná požadavku na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určenému podle tabulky 2 pro uvedený jmenovitý výkon a charakteristiku závislosti na vstupu, ledaže je níže uvedeno jinak.

U výrobků se jmenovitým výkonem vyšším než 10 000 W a komunikačními a měřicími funkcemi podle oddílu 3.6 musí být průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočítaná podle rovnice 1 vyšší nebo rovná požadavku na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) stanovenému podle tabulky 3 pro uvedenou charakteristiku závislosti na vstupu.

Rovnice 1: Výpočet průměrné účinnosti pro UPS se střídavým výstupem

Formula

kde:

—

EffAVG je průměrná účinnost přizpůsobená zátěži,

| — | tn % je podíl doby provozu při n % referenční zkušební zátěže uvedený v tabulce 1, která uvádí předpokládanou zátěž, a |
| --- | --- |

—

tn % je podíl doby provozu při n % referenční zkušební zátěže uvedený v tabulce 1, která uvádí předpokládanou zátěž, a

| — | Eff|n % je účinnost při n % referenční zkušební zátěže naměřená podle zkušební metody ENERGY STAR. |
| --- | --- |

—

Eff|n % je účinnost při n % referenční zkušební zátěže naměřená podle zkušební metody ENERGY STAR.

Tabulka 1

Předpokládaná zátěž UPS se střídavým výstupem pro výpočet průměrné účinnosti

| Jmenovitý výkon (P) ve wattech (W) | Charakteristika
  závislosti
  na vstupu | Podíl doby provozu při daném
  procentu referenční zkušební zátěže
  tn % |
| --- | --- | --- |
| 25 % | 50 % | 75 % | 100 % |
| P ≤ 1 500 W | VFD | 0,2 | 0,2 | 0,3 | 0,3 |
| VFD | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | VFD, VI nebo VFI | 0 | 0,3 | 0,4 | 0,3 |
| P > 10 000 W | VFD, VI nebo VFI | 0,25 | 0,5 | 0,25 | 0 |

Jmenovitý výkon (P) ve wattech (W)

Charakteristika

závislosti

na vstupu

Podíl doby provozu při daném

procentu referenční zkušební zátěže

tn %

25 %

50 %

75 %

100 %

P ≤ 1 500 W

VFD

0,2

0,2

0,3

0,3

VFD

0

0,3

0,4

0,3

1 500 W < P ≤ 10 000 W

VFD, VI nebo VFI

0

0,3

0,4

0,3

P > 10 000 W

VFD, VI nebo VFI

0,25

0,5

0,25

0

Tabulka 2

Požadavek na minimální průměrnou účinnost UPS se střídavým výstupem

| Požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN), kde:
  P je jmenovitý výkon ve wattech (W) a
  ln je přirozený logaritmus |
| --- |
| Jmenovitý výkon | Charakteristika závislosti na vstupu |
| VFD | VI | VFI |
| P ≤ 1 500 W | 0,967 | 0,0099 × ln(P) + 0,815 |
| 1 500 W < P ≤ 10 000 W | 0,970 | 0,967 |
| P > 10 000 W | 0,970 | 0,950 | 0,0099 × ln(P) + 0,805 |

Požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN), kde:

P je jmenovitý výkon ve wattech (W) a

ln je přirozený logaritmus

Jmenovitý výkon

Charakteristika závislosti na vstupu

VFD

VI

VFI

P ≤ 1 500 W

0,967

0,0099 × ln(P) + 0,815

1 500 W < P ≤ 10 000 W

0,970

0,967

P > 10 000 W

0,970

0,950

0,0099 × ln(P) + 0,805

Tabulka 3

Požadavek na minimální průměrnou účinnost UPS se střídavým výstupem pro výrobky s měřicími a komunikačními funkcemi

| Požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN), kde:
  P je jmenovitý výkon ve wattech (W) a
  ln je přirozený logaritmus |
| --- |
| Jmenovitý výkon | Charakteristika závislosti na vstupu |
| VFD | VI | VFI |
| P > 10 000 W | 0,960 | 0,940 | 0,0099 × ln(P) + 0,795 |

Požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN), kde:

P je jmenovitý výkon ve wattech (W) a

ln je přirozený logaritmus

Jmenovitý výkon

Charakteristika závislosti na vstupu

VFD

VI

VFI

P > 10 000 W

0,960

0,940

0,0099 × ln(P) + 0,795

| 3.2.2 | UPS s více normálními režimy, u nichž při dodání není standardně zapnutý režim s nejvyšší závislostí na vstupu: pokud se UPS s více normálními režimy nedodává se standardně zapnutým režimem s nejvyšší závislostí na vstupu, jeho průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočtená podle rovnice 1 nesmí být nižší než:






  a) | požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 2 pro jmenovitý výkon a režim s nejnižší závislostí na vstupu, který UPS nabízí, pokud jde o modely s výkonem nepřesahujícím 10 000 W nebo bez komunikačních a měřicích funkcí podle oddílu 3.6, nebo |
| --- | --- | --- |

3.2.2

UPS s více normálními režimy, u nichž při dodání není standardně zapnutý režim s nejvyšší závislostí na vstupu: pokud se UPS s více normálními režimy nedodává se standardně zapnutým režimem s nejvyšší závislostí na vstupu, jeho průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočtená podle rovnice 1 nesmí být nižší než:

a)

požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 2 pro jmenovitý výkon a režim s nejnižší závislostí na vstupu, který UPS nabízí, pokud jde o modely s výkonem nepřesahujícím 10 000 W nebo bez komunikačních a měřicích funkcí podle oddílu 3.6, nebo

| b) | požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 3 pro jmenovitý výkon a režim s nejnižší závislostí na vstupu, který UPS nabízí, pokud jde o modely s výkonem vyšším než 10 000 W a s komunikačními a měřicími funkcemi podle oddílu 3.6. |
| --- | --- |

b)

požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 3 pro jmenovitý výkon a režim s nejnižší závislostí na vstupu, který UPS nabízí, pokud jde o modely s výkonem vyšším než 10 000 W a s komunikačními a měřicími funkcemi podle oddílu 3.6.

| 3.2.3 | UPS s více normálními režimy, u nichž je při dodání standardně zapnutý režim s nejvyšší závislostí na vstupu: pokud se UPS s více normálními režimy dodává se standardně zapnutým režimem s nejvyšší závislostí na vstupu, jeho průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočtená podle rovnice 2 nesmí být nižší než:






  a) | požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 2 pro jmenovitý výkon a režim s nejnižší závislostí na vstupu, který UPS nabízí, pokud jde o modely s výkonem nepřesahujícím 10 000 W nebo bez komunikačních a měřicích funkcí podle oddílu 3.6, nebo |
| --- | --- | --- |

3.2.3

UPS s více normálními režimy, u nichž je při dodání standardně zapnutý režim s nejvyšší závislostí na vstupu: pokud se UPS s více normálními režimy dodává se standardně zapnutým režimem s nejvyšší závislostí na vstupu, jeho průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočtená podle rovnice 2 nesmí být nižší než:

a)

požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 2 pro jmenovitý výkon a režim s nejnižší závislostí na vstupu, který UPS nabízí, pokud jde o modely s výkonem nepřesahujícím 10 000 W nebo bez komunikačních a měřicích funkcí podle oddílu 3.6, nebo

| b) | požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 3 pro jmenovitý výkon a režim s nejnižší závislostí na vstupu, který UPS nabízí, pokud jde o modely s výkonem vyšším než 10 000 W a s komunikačními a měřicími funkcemi podle oddílu 3.6. |
| --- | --- |

b)

požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 3 pro jmenovitý výkon a režim s nejnižší závislostí na vstupu, který UPS nabízí, pokud jde o modely s výkonem vyšším než 10 000 W a s komunikačními a měřicími funkcemi podle oddílu 3.6.

Rovnice 2: Výpočet průměrné účinnosti pro UPS s více normálními režimy a se střídavým výstupem

Formula

kde:

| — | EffAVG je průměrná účinnost přizpůsobená zátěži, |
| --- | --- |

—

EffAVG je průměrná účinnost přizpůsobená zátěži,

| — | Eff1 je průměrná účinnost přizpůsobená zátěži v režimu s nejnižší závislostí na vstupu (tj. VFI nebo VI) vypočtená podle rovnice 1 a |
| --- | --- |

—

Eff1 je průměrná účinnost přizpůsobená zátěži v režimu s nejnižší závislostí na vstupu (tj. VFI nebo VI) vypočtená podle rovnice 1 a

| — | Eff2 je průměrná účinnost přizpůsobená zátěži v režimu s nejvyšší závislostí na vstupu (tj. VFD) vypočtená podle rovnice 1. |
| --- | --- |

—

Eff2 je průměrná účinnost přizpůsobená zátěži v režimu s nejvyšší závislostí na vstupu (tj. VFD) vypočtená podle rovnice 1.

3.3   Požadavky na energetickou účinnost UPS/usměrňovačů se stejnosměrným výstupem

Průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočtená podle rovnice 3 nesmí být nižší než požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 4. Tento požadavek se použije pro kompletní systémy a/nebo jednotlivé moduly. Výrobci se mohou ucházet o osvědčení jedněch i druhých, s výhradou těchto požadavků:

| a) | kompletní systémy, které jsou též modulární, se musí ucházet o osvědčení jako skupiny výrobků modulárních UPS s nainstalovaným konkrétním modelem modulu; |
| --- | --- |

a)

kompletní systémy, které jsou též modulární, se musí ucházet o osvědčení jako skupiny výrobků modulárních UPS s nainstalovaným konkrétním modelem modulu;

| b) | osvědčení jednotlivých modulů nemá vliv na osvědčení modulárních systémů, ledaže celé systémy také získají osvědčení způsobilosti tak, jak je uvedeno výše; |
| --- | --- |

b)

osvědčení jednotlivých modulů nemá vliv na osvědčení modulárních systémů, ledaže celé systémy také získají osvědčení způsobilosti tak, jak je uvedeno výše;

| c) | u výrobků se jmenovitým výkonem vyšším než 10 000 W a komunikačními a měřicími funkcemi podle oddílu 3.6 nesmí být průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočtená podle rovnice 3 nižší než požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 5. |
| --- | --- |

c)

u výrobků se jmenovitým výkonem vyšším než 10 000 W a komunikačními a měřicími funkcemi podle oddílu 3.6 nesmí být průměrná účinnost přizpůsobená zátěži (EffAVG) vypočtená podle rovnice 3 nižší než požadavek na minimální průměrnou účinnost (EffAVG_MIN) určený podle tabulky 5.

Rovnice 3: Výpočet průměrné účinnosti u všech UPS se stejnosměrným výstupem

Formula

Tabulka 4

Požadavek na minimální průměrnou účinnost UPS / usměrňovačů se stejnosměrným výstupem

Požadavek na minimální průměrnou

účinnost (EffAVG_MIN)

0,955

Tabulka 5

Požadavek na minimální průměrnou účinnost UPS/usměrňovačů se stejnosměrným výstupem pro výrobky s měřicími a komunikačními funkcemi

| Jmenovitý
  výkon | Požadavek na minimální průměrnou
  účinnost (EffAVG_MIN) |
| --- | --- |
| P > 10 000 W | 0,945 |

Jmenovitý

výkon

Požadavek na minimální průměrnou

účinnost (EffAVG_MIN)

P > 10 000 W

0,945

3.4   Požadavky na účiník

Naměřený vstupní účiník všech UPS se střídavým výstupem při 100 % referenční zkušební zátěže nesmí být ve všech normálních režimech VFI a VI nutných k získání osvědčení menší než požadavek na minimální účiník uvedený v tabulce 6.

Tabulka 6

Požadavek na minimální vstupní účiník UPS se střídavým výstupem

Požadavek na minimální

účiník

0,90

3.5   Požadavky na uvádění standardních informací

| 3.5.1 | Úřadu EPA a/nebo Evropské komisi se pro každý model nebo skupinu výrobků předkládají údaje uváděné ve standardizovaném technickém listu s údaji o příkonu a výkonnosti (Power and Performance Data Sheet, PPDS). |
| --- | --- |

3.5.1

Úřadu EPA a/nebo Evropské komisi se pro každý model nebo skupinu výrobků předkládají údaje uváděné ve standardizovaném technickém listu s údaji o příkonu a výkonnosti (Power and Performance Data Sheet, PPDS).

| 3.5.2 | Další informace o PPDS lze nalézt na internetových stránkách ENERGY STAR věnovaných UPS na adrese www.energystar.gov/products
  Technický list s údaji o příkonu a výkonnosti (PPDS) obsahuje tyto údaje:






  a) | obecné údaje (výrobce, název a číslo modelu); |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Další informace o PPDS lze nalézt na internetových stránkách ENERGY STAR věnovaných UPS na adrese www.energystar.gov/products

Technický list s údaji o příkonu a výkonnosti (PPDS) obsahuje tyto údaje:

a)

obecné údaje (výrobce, název a číslo modelu);

| b) | elektrické vlastnosti (mechanismus přeměny energie, topologie, vstupní a výstupní napětí a frekvence); |
| --- | --- |

b)

elektrické vlastnosti (mechanismus přeměny energie, topologie, vstupní a výstupní napětí a frekvence);

| c) | průměrná účinnost použitá pro získání osvědčení; |
| --- | --- |

c)

průměrná účinnost použitá pro získání osvědčení;

| d) | účinnost v každém zatěžovacím bodu a výsledky zkoušek účiníku, a to v každém použitelném normálním režimu a v případě skupin výrobků modulárních UPS pro zkoušené maximální i minimální konfigurace; |
| --- | --- |

d)

účinnost v každém zatěžovacím bodu a výsledky zkoušek účiníku, a to v každém použitelném normálním režimu a v případě skupin výrobků modulárních UPS pro zkoušené maximální i minimální konfigurace;

| e) | měřicí a komunikační funkce (údaje zobrazené na elektroměru, údaje poskytované přes síť a dostupné protokoly); |
| --- | --- |

e)

měřicí a komunikační funkce (údaje zobrazené na elektroměru, údaje poskytované přes síť a dostupné protokoly);

| f) | internetový odkaz na případný dostupný veřejný dokument obsahující pokyny pro postup při zkoušení konkrétního modelu; |
| --- | --- |

f)

internetový odkaz na případný dostupný veřejný dokument obsahující pokyny pro postup při zkoušení konkrétního modelu;

| g) | vlastnosti baterie/zařízení pro ukládání energie; |
| --- | --- |

g)

vlastnosti baterie/zařízení pro ukládání energie;

| h) | fyzické rozměry. |
| --- | --- |

h)

fyzické rozměry.

| 3.5.3 | EPA a Evropská komise mohou tento PPDS v případě potřeby pravidelně revidovat a o postupu revize vyrozumí své partnery. |
| --- | --- |

3.5.3

EPA a Evropská komise mohou tento PPDS v případě potřeby pravidelně revidovat a o postupu revize vyrozumí své partnery.

3.6   Požadavky na komunikaci a měření

| 3.6.1 | UPS se střídavým výstupem a UPS/usměrňovače se stejnosměrným výstupem, které mají jmenovitý výkon vyšší než 10 000 W, mohou získat zvýhodnění ohledně účinnosti odpovídající 1 procentnímu bodu podle tabulky 3 a tabulky 5, pokud se prodávají s elektroměrem, který má tyto vlastnosti:






  a) | elektroměr se dodává buď jako nezávislá vnější součást, která se připojí k UPS v místě prodeje, nebo je nedílnou součástí UPS; |
| --- | --- | --- |

3.6.1

UPS se střídavým výstupem a UPS/usměrňovače se stejnosměrným výstupem, které mají jmenovitý výkon vyšší než 10 000 W, mohou získat zvýhodnění ohledně účinnosti odpovídající 1 procentnímu bodu podle tabulky 3 a tabulky 5, pokud se prodávají s elektroměrem, který má tyto vlastnosti:

a)

elektroměr se dodává buď jako nezávislá vnější součást, která se připojí k UPS v místě prodeje, nebo je nedílnou součástí UPS;

| b) | elektroměr měří výstupní energii UPS v kWh v každém normálním režimu; |
| --- | --- |

b)

elektroměr měří výstupní energii UPS v kWh v každém normálním režimu;

| c) | elektroměr může sdělovat výsledky měření prostřednictvím sítě za použití jednoho z následujících protokolů: Modbus RTU, Modbus TCP nebo SNMP (v1, 2 nebo 3); |
| --- | --- |

c)

elektroměr může sdělovat výsledky měření prostřednictvím sítě za použití jednoho z následujících protokolů: Modbus RTU, Modbus TCP nebo SNMP (v1, 2 nebo 3);

| d) | pokud elektroměr není nedílnou součástí UPS, splňuje požadavky oddílu 3.6.2; |
| --- | --- |

d)

pokud elektroměr není nedílnou součástí UPS, splňuje požadavky oddílu 3.6.2;

| e) | pokud elektroměr tvoří nedílnou součást UPS, splňuje požadavky oddílu 3.6.3. |
| --- | --- |

e)

pokud elektroměr tvoří nedílnou součást UPS, splňuje požadavky oddílu 3.6.3.

| 3.6.2 | Požadavky na externí elektroměry: externí elektroměry, které se připojují k UPS, musí splňovat jeden z následujících požadavků, aby UPS získal zvýhodnění ohledně měření účinnosti:






  a) | splňovat požadavky třídy přesnosti 2 nebo lepší (tj. třídy 1, třídy 0,5 S nebo třídy 0,2 S) podle norem IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) nebo ANSI C12.2 (9); |
| --- | --- | --- |

3.6.2

Požadavky na externí elektroměry: externí elektroměry, které se připojují k UPS, musí splňovat jeden z následujících požadavků, aby UPS získal zvýhodnění ohledně měření účinnosti:

a)

splňovat požadavky třídy přesnosti 2 nebo lepší (tj. třídy 1, třídy 0,5 S nebo třídy 0,2 S) podle norem IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) nebo ANSI C12.2 (9);

| b) | vykazovat relativní chybu měření energie menší nebo rovnou 2 % vůči etalonu za podmínek uvedených v oddíle 3.6.4, kromě proudu, který se zkouší při 25 % a 100 % maximálního proudu elektroměru, nebo |
| --- | --- |

b)

vykazovat relativní chybu měření energie menší nebo rovnou 2 % vůči etalonu za podmínek uvedených v oddíle 3.6.4, kromě proudu, který se zkouší při 25 % a 100 % maximálního proudu elektroměru, nebo

| c) | vykazovat relativní chybu měření energie menší nebo rovnou 5 % vůči etalonu, pokud je součástí kompletního měřicího systému (včetně proudových transformátorů, které by mohly být zabudovány v elektroměru a UPS), za podmínek uvedených v oddíle 3.6.4. |
| --- | --- |

c)

vykazovat relativní chybu měření energie menší nebo rovnou 5 % vůči etalonu, pokud je součástí kompletního měřicího systému (včetně proudových transformátorů, které by mohly být zabudovány v elektroměru a UPS), za podmínek uvedených v oddíle 3.6.4.

| 3.6.3 | Požadavky na zabudované elektroměry: zabudované elektroměry musí splňovat následující požadavky za podmínek uvedených v oddíle 3.6.4, aby UPS získal zvýhodnění ohledně měření efektivity:
  vykazovat relativní chybu měření energie menší nebo rovnou 5 % vůči etalonu, pokud jsou součástí kompletního měřicího systému (včetně proudových transformátorů zabudovaných v elektroměru a UPS). |
| --- | --- |

3.6.3

Požadavky na zabudované elektroměry: zabudované elektroměry musí splňovat následující požadavky za podmínek uvedených v oddíle 3.6.4, aby UPS získal zvýhodnění ohledně měření efektivity:

vykazovat relativní chybu měření energie menší nebo rovnou 5 % vůči etalonu, pokud jsou součástí kompletního měřicího systému (včetně proudových transformátorů zabudovaných v elektroměru a UPS).

| 3.6.4 | Environmentální a elektrické podmínky pro přesnost elektroměrů: elektroměr musí splňovat požadavky uvedené v oddíle 3.6.2 nebo 3.6.3 za těchto podmínek:






  a) | environmentální podmínky: v souladu se zkušební metodou ENERGY STAR a normami, na které se v ní odkazuje, a |
| --- | --- | --- |

3.6.4

Environmentální a elektrické podmínky pro přesnost elektroměrů: elektroměr musí splňovat požadavky uvedené v oddíle 3.6.2 nebo 3.6.3 za těchto podmínek:

a)

environmentální podmínky: v souladu se zkušební metodou ENERGY STAR a normami, na které se v ní odkazuje, a

| b) | elektrické podmínky: v souladu s každým zatěžovacím bodem podle zkušební metody ENERGY STAR a norem, na které se v ní odkazuje. |
| --- | --- |

b)

elektrické podmínky: v souladu s každým zatěžovacím bodem podle zkušební metody ENERGY STAR a norem, na které se v ní odkazuje.

4.   Zkoušení

4.1   Zkušební metody

Pokud jde o výrobky uváděné na trh Evropské unie, jsou výrobci povinni provádět zkoušky a sami vydávat osvědčení pro modely, které jsou v souladu se zásadami programu ENERGY STAR. Při zkouškách UPS se k určení způsobilosti pro získání osvědčení ENERGY STAR použijí zkušební metody uvedené v tabulce 7.

Tabulka 7

Zkušební metody k posouzení způsobilosti pro osvědčení ENERGY STAR

| Typ výrobku | Zkušební metoda |
| --- | --- |
| Všechny UPS | ENERGY STAR Test Method for Uninterruptible Power Supplies (zkušební metoda ENERGY STAR pro zdroje nepřerušovaného napájení), revize z května roku 2012 |

Typ výrobku

Zkušební metoda

Všechny UPS

ENERGY STAR Test Method for Uninterruptible Power Supplies (zkušební metoda ENERGY STAR pro zdroje nepřerušovaného napájení), revize z května roku 2012

4.2   Počet jednotek požadovaných pro zkoušky

| 4.2.1 | Reprezentativní modely ke zkoušení se vyberou podle těchto požadavků:






  a) | pokud jde o způsobilost jednotlivého modelu výrobku, za reprezentativní model se považuje konfigurace výrobku ekvivalentní té, která má být uváděna na trh a označena jako ENERGY STAR; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Reprezentativní modely ke zkoušení se vyberou podle těchto požadavků:

a)

pokud jde o způsobilost jednotlivého modelu výrobku, za reprezentativní model se považuje konfigurace výrobku ekvivalentní té, která má být uváděna na trh a označena jako ENERGY STAR;

| b) | pokud jde o způsobilost skupiny výrobků modulárních UPS, kde se modely liší počtem instalovaných modulů, vybere výrobce maximální a minimální konfigurace, jež budou sloužit jako reprezentativní modely, tj. modulární systém musí splňovat kritéria způsobilosti ve svých maximálních i minimálních neredundantních konfiguracích. Pokud reprezentativní modely v maximální a minimální konfiguraci splňují kritéria osvědčení ENERGY STAR pro příslušné úrovně výstupního výkonu, mohou modely ve všech mezilehlých konfiguracích v rámci skupiny výrobků modulárních UPS získat osvědčení způsobilosti ENERGY STAR; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o způsobilost skupiny výrobků modulárních UPS, kde se modely liší počtem instalovaných modulů, vybere výrobce maximální a minimální konfigurace, jež budou sloužit jako reprezentativní modely, tj. modulární systém musí splňovat kritéria způsobilosti ve svých maximálních i minimálních neredundantních konfiguracích. Pokud reprezentativní modely v maximální a minimální konfiguraci splňují kritéria osvědčení ENERGY STAR pro příslušné úrovně výstupního výkonu, mohou modely ve všech mezilehlých konfiguracích v rámci skupiny výrobků modulárních UPS získat osvědčení způsobilosti ENERGY STAR;

| c) | pokud jde o způsobilost skupiny výrobků UPS, kde se modely podobají v jiné charakteristice, než je počet instalovaných modulů, považuje se za reprezentativní model konfigurace s nejvyšší energií v rámci dané skupiny výrobků, kromě variant systémů pro ukládání energie – pro účely zkoušek může výrobce vybrat systém pro ukládání energie rámci požadavků zkušební metody ENERGY STAR. Ostatní výrobky v rámci skupiny výrobků se k získání osvědčení nemusí podrobit zkouškám, očekává se však, že budou splňovat příslušná kritéria způsobilosti ENERGY STAR a mohou být po počátečním osvědčení kdykoli podrobeny ověřovacím zkouškám. |
| --- | --- |

c)

pokud jde o způsobilost skupiny výrobků UPS, kde se modely podobají v jiné charakteristice, než je počet instalovaných modulů, považuje se za reprezentativní model konfigurace s nejvyšší energií v rámci dané skupiny výrobků, kromě variant systémů pro ukládání energie – pro účely zkoušek může výrobce vybrat systém pro ukládání energie rámci požadavků zkušební metody ENERGY STAR. Ostatní výrobky v rámci skupiny výrobků se k získání osvědčení nemusí podrobit zkouškám, očekává se však, že budou splňovat příslušná kritéria způsobilosti ENERGY STAR a mohou být po počátečním osvědčení kdykoli podrobeny ověřovacím zkouškám.

| 4.2.2 | Ke zkouškám se vybírá jedna jednotka každého reprezentativního modelu. |
| --- | --- |

4.2.2

Ke zkouškám se vybírá jedna jednotka každého reprezentativního modelu.

| 4.2.3 | Všechny zkoušené jednotky musí splňovat kritéria způsobilosti programu ENERGY STAR. |
| --- | --- |

4.2.3

Všechny zkoušené jednotky musí splňovat kritéria způsobilosti programu ENERGY STAR.

5.   Datum účinnosti

| 5.1 | Jako datum, ke kterému se mohou výrobci začít pro své výrobky ucházet o osvědčení Energy Star podle této verze 1.0, bude stanoveno datum účinnosti dohody. K získání osvědčení ENERGY STAR musí model výrobku vyhovovat specifikaci ENERGY STAR platné ke dni výroby modelu. Datum výroby se vztahuje ke konkrétní jednotce a jde o datum, kdy se určitá jednotka považuje za zcela zkompletovanou. |
| --- | --- |

5.1

Jako datum, ke kterému se mohou výrobci začít pro své výrobky ucházet o osvědčení Energy Star podle této verze 1.0, bude stanoveno datum účinnosti dohody. K získání osvědčení ENERGY STAR musí model výrobku vyhovovat specifikaci ENERGY STAR platné ke dni výroby modelu. Datum výroby se vztahuje ke konkrétní jednotce a jde o datum, kdy se určitá jednotka považuje za zcela zkompletovanou.

| 5.2 | Budoucí revize specifikace: EPA a Evropská komise si vyhrazují právo tuto specifikaci změnit, pokud změny technologií a/nebo změny na trhu budou mít vliv na její užitečnost pro spotřebitele, průmysl nebo životní prostředí. V souladu se současnou politikou se k revizím specifikace dospěje prostřednictvím diskuse zúčastněných stran. V případě revize specifikace vezměte prosím na vědomí, že osvědčení ENERGY STAR se neuděluje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku. |
| --- | --- |

5.2

Budoucí revize specifikace: EPA a Evropská komise si vyhrazují právo tuto specifikaci změnit, pokud změny technologií a/nebo změny na trhu budou mít vliv na její užitečnost pro spotřebitele, průmysl nebo životní prostředí. V souladu se současnou politikou se k revizím specifikace dospěje prostřednictvím diskuse zúčastněných stran. V případě revize specifikace vezměte prosím na vědomí, že osvědčení ENERGY STAR se neuděluje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku.

III.   SPECIFIKACE POČÍTAČOVÝCH SERVERŮ (VERZE 2.0)

1.   Definice

1.1   Typy výrobků:

| 1.1.1 | Počítačový server: počítač, který poskytuje služby a řídí síťové prostředky pro klientská zařízení (např. stolní počítače, notebooky, počítače typu tenký klient, bezdrátová zařízení, PDA, IP telefony, jiné počítačové servery či jiná síťová zařízení). Počítačový server se prodává prostřednictvím firemních kanálů a používá se v datových centrech a kancelářském/firemním prostředí. K počítačovému serveru se přistupuje především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli pomocí přímo připojených uživatelských vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš. Pro účely této specifikace musí počítačový server splňovat všechna tato kritéria:






  a) | je uváděn na trh a prodáván jako počítačový server; |
| --- | --- | --- |

1.1.1

Počítačový server: počítač, který poskytuje služby a řídí síťové prostředky pro klientská zařízení (např. stolní počítače, notebooky, počítače typu tenký klient, bezdrátová zařízení, PDA, IP telefony, jiné počítačové servery či jiná síťová zařízení). Počítačový server se prodává prostřednictvím firemních kanálů a používá se v datových centrech a kancelářském/firemním prostředí. K počítačovému serveru se přistupuje především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli pomocí přímo připojených uživatelských vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš. Pro účely této specifikace musí počítačový server splňovat všechna tato kritéria:

a)

je uváděn na trh a prodáván jako počítačový server;

| b) | je zkonstruován a určen k tomu, aby podporoval jeden nebo více operačních systémů (OS) pro počítačové servery a/nebo hypervizorů; |
| --- | --- |

b)

je zkonstruován a určen k tomu, aby podporoval jeden nebo více operačních systémů (OS) pro počítačové servery a/nebo hypervizorů;

| c) | mají na něm být provozovány aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel a které jsou většinou, ovšem nikoliv výlučně, aplikacemi podnikovými; |
| --- | --- |

c)

mají na něm být provozovány aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel a které jsou většinou, ovšem nikoliv výlučně, aplikacemi podnikovými;

| d) | podporuje kód pro korekci chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (včetně paměťových modulů DIMM s vyrovnávací pamětí a konfigurací s vyrovnávací pamětí na desce (Buffered on Board, BOB)); |
| --- | --- |

d)

podporuje kód pro korekci chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (včetně paměťových modulů DIMM s vyrovnávací pamětí a konfigurací s vyrovnávací pamětí na desce (Buffered on Board, BOB));

| e) | dodává se a prodává s jedním nebo více přibalenými zdroji napájení AC/DC nebo DC/DC a |
| --- | --- |

e)

dodává se a prodává s jedním nebo více přibalenými zdroji napájení AC/DC nebo DC/DC a

| f) | je navržen tak, aby všechny procesory měly přístup ke sdílené systémové paměti a byly viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor. |
| --- | --- |

f)

je navržen tak, aby všechny procesory měly přístup ke sdílené systémové paměti a byly viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.

| 1.1.2 | Spravovaný server: počítačový server zkonstruovaný pro vysoký stupeň dostupnosti ve vysoce spravovaném prostředí. Pro účely této specifikace musí spravovaný server splňovat všechna tato kritéria:






  a) | je zkonstruován pro provoz v konfiguraci s redundantními zdroji napájení a |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Spravovaný server: počítačový server zkonstruovaný pro vysoký stupeň dostupnosti ve vysoce spravovaném prostředí. Pro účely této specifikace musí spravovaný server splňovat všechna tato kritéria:

a)

je zkonstruován pro provoz v konfiguraci s redundantními zdroji napájení a

| b) | jeho součástí je vyhrazený řídicí kontrolér (např. servisní procesor). |
| --- | --- |

b)

jeho součástí je vyhrazený řídicí kontrolér (např. servisní procesor).

| 1.1.3 | Blade systém: systém složený ze skříně blade a jednoho nebo více vyjímatelných serverů a/nebo jiných jednotek v provedení blade (např. modulů blade pro ukládání dat, síťových zařízení blade). Blade systémy představují škálovatelné řešení, jež v jediné skříni spojuje více blade serverů nebo jednotek pro ukládání dat, přičemž umožňuje snadné vložení nových modulů v provedení blade či jejich výměnu za provozu (hot-swapping) na místě.






  a) | Blade server: počítačový server navržený pro použití ve skříni blade. Blade server je zařízení vysoké hustoty, jež pracuje jako nezávislý počítačový server a jehož součástí je minimálně jeden procesor a systémová paměť, z hlediska provozu je však závislé na sdílených prostředcích skříně blade (např. na zdrojích napájení či na chlazení). Za blade server se nepovažuje procesor nebo paměťový modul, jenž slouží k rozšíření samostatného serveru.






  1) | Vícešachtový blade server (Multi-bay Blade Server): blade server, k jehož instalaci do skříně blade je zapotřebí více než jedna šachta. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3

Blade systém: systém složený ze skříně blade a jednoho nebo více vyjímatelných serverů a/nebo jiných jednotek v provedení blade (např. modulů blade pro ukládání dat, síťových zařízení blade). Blade systémy představují škálovatelné řešení, jež v jediné skříni spojuje více blade serverů nebo jednotek pro ukládání dat, přičemž umožňuje snadné vložení nových modulů v provedení blade či jejich výměnu za provozu (hot-swapping) na místě.

a)

Blade server: počítačový server navržený pro použití ve skříni blade. Blade server je zařízení vysoké hustoty, jež pracuje jako nezávislý počítačový server a jehož součástí je minimálně jeden procesor a systémová paměť, z hlediska provozu je však závislé na sdílených prostředcích skříně blade (např. na zdrojích napájení či na chlazení). Za blade server se nepovažuje procesor nebo paměťový modul, jenž slouží k rozšíření samostatného serveru.

1)

Vícešachtový blade server (Multi-bay Blade Server): blade server, k jehož instalaci do skříně blade je zapotřebí více než jedna šachta.

| 2) | Blade server s jednotkovou šířkou (Single-wide Blade Server): blade server, k jehož instalaci je zapotřebí prostor o šířce jedné standardní šachty pro blade servery. |
| --- | --- |

2)

Blade server s jednotkovou šířkou (Single-wide Blade Server): blade server, k jehož instalaci je zapotřebí prostor o šířce jedné standardní šachty pro blade servery.

| 3) | Blade server s dvojnásobnou šířkou (Double-wide Blade Server): blade server, k jehož instalaci je zapotřebí prostor o šířce dvou standardních šachet pro blade servery. |
| --- | --- |

3)

Blade server s dvojnásobnou šířkou (Double-wide Blade Server): blade server, k jehož instalaci je zapotřebí prostor o šířce dvou standardních šachet pro blade servery.

| 4) | Blade server s poloviční výškou (Half-height Blade Server): blade server, k jehož umístění je zapotřebí prostor s poloviční výškou oproti standardní šachtě pro blade servery. |
| --- | --- |

4)

Blade server s poloviční výškou (Half-height Blade Server): blade server, k jehož umístění je zapotřebí prostor s poloviční výškou oproti standardní šachtě pro blade servery.

| 5) | Blade server se čtvrtinovou výškou (Quarter-height Blade Server): blade server, k jehož instalaci je zapotřebí prostor se čtvrtinovou výškou oproti standardní šachtě pro blade servery. |
| --- | --- |

5)

Blade server se čtvrtinovou výškou (Quarter-height Blade Server): blade server, k jehož instalaci je zapotřebí prostor se čtvrtinovou výškou oproti standardní šachtě pro blade servery.

| 6) | Víceuzlový blade server (Multi-Node Blade Server): blade server s více uzly. Server samotný lze vyměnit za provozu (hot-swapping), ale jednotlivé uzly nikoliv. |
| --- | --- |

6)

Víceuzlový blade server (Multi-Node Blade Server): blade server s více uzly. Server samotný lze vyměnit za provozu (hot-swapping), ale jednotlivé uzly nikoliv.

| b) | Skříň blade: skříň obsahující sdílené prostředky pro provoz blade serverů, modulů blade pro ukládání dat a jiných zařízení v provedení blade. Sdílené prostředky skříně mohou zahrnovat zdroje napájení, zařízení pro ukládání dat a hardware pro rozvod stejnosměrného napájení, řízení teploty, správu systému a síťové služby. |
| --- | --- |

b)

Skříň blade: skříň obsahující sdílené prostředky pro provoz blade serverů, modulů blade pro ukládání dat a jiných zařízení v provedení blade. Sdílené prostředky skříně mohou zahrnovat zdroje napájení, zařízení pro ukládání dat a hardware pro rozvod stejnosměrného napájení, řízení teploty, správu systému a síťové služby.

| c) | Modul blade pro ukládání dat: zařízení pro ukládání dat určené k použití ve skříni blade. Z hlediska provozu je modul blade k ukládání dat závislý na sdílených prostředcích skříně blade (např. na zdrojích napájení či na chlazení). |
| --- | --- |

c)

Modul blade pro ukládání dat: zařízení pro ukládání dat určené k použití ve skříni blade. Z hlediska provozu je modul blade k ukládání dat závislý na sdílených prostředcích skříně blade (např. na zdrojích napájení či na chlazení).

| 1.1.4 | Server plně odolný vůči výpadkům: počítačový server, jehož konstrukce se vyznačuje plnou redundancí hardwaru, přičemž všechny výpočetní součásti jsou zdvojeny mezi dvěma uzly, které současně zpracovávají tytéž úlohy (tj. pokud nastane výpadek jednoho uzlu nebo je jeden uzel zapotřebí opravit, je druhý uzel schopný zvládnout tyto úlohy sám, a předejít tak celkové odstávce). Server plně odolný vůči výpadkům používá dva systémy, na nichž se současně a opakovaně zpracovávají tytéž úlohy tak, aby se zajistila nepřetržitá dostupnost při použití pro kritické aplikace. |
| --- | --- |

1.1.4

Server plně odolný vůči výpadkům: počítačový server, jehož konstrukce se vyznačuje plnou redundancí hardwaru, přičemž všechny výpočetní součásti jsou zdvojeny mezi dvěma uzly, které současně zpracovávají tytéž úlohy (tj. pokud nastane výpadek jednoho uzlu nebo je jeden uzel zapotřebí opravit, je druhý uzel schopný zvládnout tyto úlohy sám, a předejít tak celkové odstávce). Server plně odolný vůči výpadkům používá dva systémy, na nichž se současně a opakovaně zpracovávají tytéž úlohy tak, aby se zajistila nepřetržitá dostupnost při použití pro kritické aplikace.

| 1.1.5 | Odolný server: počítačový server navržený s rozsáhlými funkcemi spolehlivosti, dostupnosti a opravitelnosti (Reliability, Availability, Serviceability, RAS) a také škálovatelnosti, jež jsou součástí mikroarchitektury systému, procesoru a čipové sady. Pro účely získání osvědčení ENERGY STAR podle této specifikace se odolný server vyznačuje vlastnostmi uvedenými v dodatku B této specifikace. |
| --- | --- |

1.1.5

Odolný server: počítačový server navržený s rozsáhlými funkcemi spolehlivosti, dostupnosti a opravitelnosti (Reliability, Availability, Serviceability, RAS) a také škálovatelnosti, jež jsou součástí mikroarchitektury systému, procesoru a čipové sady. Pro účely získání osvědčení ENERGY STAR podle této specifikace se odolný server vyznačuje vlastnostmi uvedenými v dodatku B této specifikace.

| 1.1.6 | Víceuzlový server: počítačový server se dvěma nebo více nezávislými serverovými uzly v jedné skříni, které sdílí jeden nebo více zdrojů napájení. U víceuzlového serveru se napájení rozvádí ze sdílených zdrojů napájení ke všem uzlům. Konstrukce serverových uzlů ve víceuzlovém serveru neumožňuje výměnu za provozu (hot swap).
  Dvojuzlový server: běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů. |
| --- | --- |

1.1.6

Víceuzlový server: počítačový server se dvěma nebo více nezávislými serverovými uzly v jedné skříni, které sdílí jeden nebo více zdrojů napájení. U víceuzlového serveru se napájení rozvádí ze sdílených zdrojů napájení ke všem uzlům. Konstrukce serverových uzlů ve víceuzlovém serveru neumožňuje výměnu za provozu (hot swap).

Dvojuzlový server: běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů.

| 1.1.7 | Serverové zařízení: počítačový server dodávaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem, který slouží k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí (např. IP či SAN) a je obvykle spravováno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové konfigurace serverového zařízení dodavatel podle přání zákazníka upravuje k provádění konkrétního úkolu (např. jmenné služby, služby brány firewall, služby ověřování identity, služby šifrování a služby VoIP (Voice-over-IP)) a tyto konfigurace nejsou určeny k provádění softwaru dodaného uživatelem. |
| --- | --- |

1.1.7

Serverové zařízení: počítačový server dodávaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem, který slouží k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí (např. IP či SAN) a je obvykle spravováno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové konfigurace serverového zařízení dodavatel podle přání zákazníka upravuje k provádění konkrétního úkolu (např. jmenné služby, služby brány firewall, služby ověřování identity, služby šifrování a služby VoIP (Voice-over-IP)) a tyto konfigurace nejsou určeny k provádění softwaru dodaného uživatelem.

| 1.1.8 | Vysoce výkonný výpočetní systém (High Performance Computing, HPC): počítačový systém zkonstruovaný a optimalizovaný k provádění vysoce paralelních aplikací. Systémy HPC mají velké množství homogenních uzlů seskupených v klastru, které jsou často vybaveny vysokorychlostními propojeními a pamětí o velké kapacitě a vysoké propustnosti. Systémy HPC lze zkonstruovat na míru či sestavit z dostupnějších počítačových serverů. Systémy HPC musí splňovat všechna níže uvedená kritéria:






  a) | jsou uváděny na trh a prodávány jako počítačové servery optimalizované pro aplikace vyžadující vysoký výpočetní výkon; |
| --- | --- | --- |

1.1.8

Vysoce výkonný výpočetní systém (High Performance Computing, HPC): počítačový systém zkonstruovaný a optimalizovaný k provádění vysoce paralelních aplikací. Systémy HPC mají velké množství homogenních uzlů seskupených v klastru, které jsou často vybaveny vysokorychlostními propojeními a pamětí o velké kapacitě a vysoké propustnosti. Systémy HPC lze zkonstruovat na míru či sestavit z dostupnějších počítačových serverů. Systémy HPC musí splňovat všechna níže uvedená kritéria:

a)

jsou uváděny na trh a prodávány jako počítačové servery optimalizované pro aplikace vyžadující vysoký výpočetní výkon;

| b) | jsou navrženy (nebo sestaveny) a optimalizovány pro provádění vysoce paralelních aplikací; |
| --- | --- |

b)

jsou navrženy (nebo sestaveny) a optimalizovány pro provádění vysoce paralelních aplikací;

| c) | sestávají z řady zpravidla homogenních počítačových uzlů, které jsou seskupeny do klastrů především ke zvýšení výpočetního výkonu; |
| --- | --- |

c)

sestávají z řady zpravidla homogenních počítačových uzlů, které jsou seskupeny do klastrů především ke zvýšení výpočetního výkonu;

| d) | obsahují vysokorychlostní propojení mezi uzly. |
| --- | --- |

d)

obsahují vysokorychlostní propojení mezi uzly.

| 1.1.9 | Server se stejnosměrným napájením (DC): počítačový server navržený k provozu výlučně se zdrojem stejnosměrného (DC) napájení. |
| --- | --- |

1.1.9

Server se stejnosměrným napájením (DC): počítačový server navržený k provozu výlučně se zdrojem stejnosměrného (DC) napájení.

| 1.1.10 | Velký server: odolný/škálovatelný server, který se dodává jako předem sestavený/předem zkoušený systém v jedné nebo více skříních či rámech a jehož součástí je vstupní/ýstupní (Input/Output, I/O) subsystém s vysokou konektivitou a minimálně 32 vyhrazenými vstupními/výstupními sloty. |
| --- | --- |

1.1.10

Velký server: odolný/škálovatelný server, který se dodává jako předem sestavený/předem zkoušený systém v jedné nebo více skříních či rámech a jehož součástí je vstupní/ýstupní (Input/Output, I/O) subsystém s vysokou konektivitou a minimálně 32 vyhrazenými vstupními/výstupními sloty.

1.2   Kategorie výrobků

Klasifikace nebo podtyp druhého stupně v rámci typu výrobku, které jsou založeny na funkcích výrobku a nainstalovaných součástech. Kategorie výrobků se v této specifikaci používají ke stanovení požadavků na způsobilost a zkoušky.

1.3   Provedení počítačových serverů

| 1.3.1 | Stojanový server: počítačový server, který zkonstruován k umístění do standardního rámu o velikosti 19 palců podle norem EIA-310, IEC 60297 nebo DIN 41494. Pro účely této specifikace spadá blade server do samostatné kategorie a je z kategorie stojanových serverů vyloučen. |
| --- | --- |

1.3.1

Stojanový server: počítačový server, který zkonstruován k umístění do standardního rámu o velikosti 19 palců podle norem EIA-310, IEC 60297 nebo DIN 41494. Pro účely této specifikace spadá blade server do samostatné kategorie a je z kategorie stojanových serverů vyloučen.

| 1.3.2 | Věžový server: samostatný počítačový server se zdroji napájení, chlazením, vstupními/výstupními zařízeními a dalšími prostředky, které jsou nezbytné pro samostatný provoz. Skříň věžového serveru je podobná skříni věžového počítače typu klient. |
| --- | --- |

1.3.2

Věžový server: samostatný počítačový server se zdroji napájení, chlazením, vstupními/výstupními zařízeními a dalšími prostředky, které jsou nezbytné pro samostatný provoz. Skříň věžového serveru je podobná skříni věžového počítače typu klient.

1.4   Součásti počítačového serveru

| 1.4.1 | Zdroj napájení (Power Supply Unit, PSU): zařízení, které za účelem napájení počítačového serveru přeměňuje střídavé (AC) nebo stejnosměrné (DC) vstupní napětí na jedno nebo více výstupních stejnosměrných (DC) napětí. Zdroj napájení počítačového serveru musí být uzavřený a fyzicky oddělitelný od základní desky a musí se k systému připojovat prostřednictvím odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení.






  a) | Zdroj napájení AC/DC: zdroj napájení, který za účelem napájení počítačového serveru přeměňuje vstupní střídavé síťové napětí na jedno nebo více výstupních stejnosměrných napětí. |
| --- | --- | --- |

1.4.1

Zdroj napájení (Power Supply Unit, PSU): zařízení, které za účelem napájení počítačového serveru přeměňuje střídavé (AC) nebo stejnosměrné (DC) vstupní napětí na jedno nebo více výstupních stejnosměrných (DC) napětí. Zdroj napájení počítačového serveru musí být uzavřený a fyzicky oddělitelný od základní desky a musí se k systému připojovat prostřednictvím odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení.

a)

Zdroj napájení AC/DC: zdroj napájení, který za účelem napájení počítačového serveru přeměňuje vstupní střídavé síťové napětí na jedno nebo více výstupních stejnosměrných napětí.

| b) | Zdroj napájení DC/DC: zdroj napájení, který za účelem napájení počítačového serveru přeměňuje vstupní stejnosměrné síťové napětí na jedno nebo více výstupních stejnosměrných napětí. Pro účely této specifikace se za zdroj napájení DC/DC nepovažuje vnitřní měnič DC/DC (také nazývaný regulátor napětí) uvnitř počítačového serveru, který slouží k přeměně malého stejnosměrného napětí (např. 12 V) na jiné stejnosměrné napětí používané součástmi počítačového serveru. |
| --- | --- |

b)

Zdroj napájení DC/DC: zdroj napájení, který za účelem napájení počítačového serveru přeměňuje vstupní stejnosměrné síťové napětí na jedno nebo více výstupních stejnosměrných napětí. Pro účely této specifikace se za zdroj napájení DC/DC nepovažuje vnitřní měnič DC/DC (také nazývaný regulátor napětí) uvnitř počítačového serveru, který slouží k přeměně malého stejnosměrného napětí (např. 12 V) na jiné stejnosměrné napětí používané součástmi počítačového serveru.

| c) | Zdroj napájení s jedním výstupem: zdroj napájení zkonstruovaný k dodávání většiny svého jmenovitého výkonu prostřednictvím jednoho primárního stejnosměrného výstupu za účelem napájení počítačového serveru. Zdroje napájení s jedním výstupem mohou nabízet jeden nebo více výstupů pro pohotovostní režim, které jsou aktivní vždy, když je zdroj napájení připojen ke vstupnímu napájení. Pro účely této specifikace nesmí celkový jmenovitý výkon veškerých dalších výstupů zdroje napájení, které nejsou primárními výstupy a výstupy pro pohotovostní režim, překročit 20 W. Zdroje napájení, které jako hlavní výstup nabízejí více výstupů o stejném napětí, se považují za zdroje napájení s jedním výstupem, ledaže tyto výstupy 1) jsou generovány samostatnými měniči nebo mají samostatné výstupní usměrňovací stupně, nebo 2) mají nezávislá omezení proudu. |
| --- | --- |

c)

Zdroj napájení s jedním výstupem: zdroj napájení zkonstruovaný k dodávání většiny svého jmenovitého výkonu prostřednictvím jednoho primárního stejnosměrného výstupu za účelem napájení počítačového serveru. Zdroje napájení s jedním výstupem mohou nabízet jeden nebo více výstupů pro pohotovostní režim, které jsou aktivní vždy, když je zdroj napájení připojen ke vstupnímu napájení. Pro účely této specifikace nesmí celkový jmenovitý výkon veškerých dalších výstupů zdroje napájení, které nejsou primárními výstupy a výstupy pro pohotovostní režim, překročit 20 W. Zdroje napájení, které jako hlavní výstup nabízejí více výstupů o stejném napětí, se považují za zdroje napájení s jedním výstupem, ledaže tyto výstupy 1) jsou generovány samostatnými měniči nebo mají samostatné výstupní usměrňovací stupně, nebo 2) mají nezávislá omezení proudu.

| d) | Zdroj napájení s více výstupy: zdroj napájení zkonstruovaný k dodávání většiny svého jmenovitého výkonu prostřednictvím více než jednoho primárního stejnosměrného výstupu za účelem napájení počítačového serveru. Zdroje napájení s více výstupy mohou nabízet jeden nebo více výstupů pro pohotovostní režim, které jsou aktivní vždy, když je zdroj napájení připojen ke vstupnímu napájení. Pro účely této specifikace je celkový jmenovitý výkon veškerých dalších výstupů zdroje napájení, které nejsou primárními výstupy či výstupy v pohotovostním režimu, nejméně 20 wattů. |
| --- | --- |

d)

Zdroj napájení s více výstupy: zdroj napájení zkonstruovaný k dodávání většiny svého jmenovitého výkonu prostřednictvím více než jednoho primárního stejnosměrného výstupu za účelem napájení počítačového serveru. Zdroje napájení s více výstupy mohou nabízet jeden nebo více výstupů pro pohotovostní režim, které jsou aktivní vždy, když je zdroj napájení připojen ke vstupnímu napájení. Pro účely této specifikace je celkový jmenovitý výkon veškerých dalších výstupů zdroje napájení, které nejsou primárními výstupy či výstupy v pohotovostním režimu, nejméně 20 wattů.

| 1.4.2 | Vstupní/výstupní zařízení: zařízení zajišťující vstup a výstup dat mezi počítačovým serverem a jinými zařízeními. Vstupní/výstupní zařízení může být součástí základní desky počítačového serveru, nebo může být k základní desce připojeno prostřednictvím rozšiřujících slotů (např. PCI, PCIe). Mezi vstupní/výstupní zařízení patří samostatná zařízení standardu Ethernet, zařízení standardu InfiniBand, řadiče RAID/SAS a zařízení standardu Fibre Channel.
  Vstupní/výstupní port: fyzické obvody v rámci vstupního/výstupního zařízení, v rámci kterých je možno navázat nezávislou vstupní/výstupní relaci. Port nelze zaměňovat s konektorem: je možné, aby jeden konektor obsluhoval více portů stejného rozhraní. |
| --- | --- |

1.4.2

Vstupní/výstupní zařízení: zařízení zajišťující vstup a výstup dat mezi počítačovým serverem a jinými zařízeními. Vstupní/výstupní zařízení může být součástí základní desky počítačového serveru, nebo může být k základní desce připojeno prostřednictvím rozšiřujících slotů (např. PCI, PCIe). Mezi vstupní/výstupní zařízení patří samostatná zařízení standardu Ethernet, zařízení standardu InfiniBand, řadiče RAID/SAS a zařízení standardu Fibre Channel.

Vstupní/výstupní port: fyzické obvody v rámci vstupního/výstupního zařízení, v rámci kterých je možno navázat nezávislou vstupní/výstupní relaci. Port nelze zaměňovat s konektorem: je možné, aby jeden konektor obsluhoval více portů stejného rozhraní.

| 1.4.3 | Základní deska: základní deska serveru. Pro účely této specifikace zahrnuje základní deska i konektory k připojení dalších desek, přičemž se na ní zpravidla nacházejí tyto součásti: procesor, paměť, systém BIOS a rozšiřující sloty. |
| --- | --- |

1.4.3

Základní deska: základní deska serveru. Pro účely této specifikace zahrnuje základní deska i konektory k připojení dalších desek, přičemž se na ní zpravidla nacházejí tyto součásti: procesor, paměť, systém BIOS a rozšiřující sloty.

| 1.4.4 | Procesor: logické obvody, které reagují na základní instrukce, jimiž se server řídí, a zpracovávají je. Pro účely této specifikace se procesorem rozumí centrální procesorová jednotka (Central Processing Unit, CPU) počítačového serveru. Procesor obvykle představuje fyzické pouzdro, které se na základní desku instaluje prostřednictvím patice nebo přímo pájenými spoji. Pouzdro CPU může obsahovat jedno nebo více procesorových jader. |
| --- | --- |

1.4.4

Procesor: logické obvody, které reagují na základní instrukce, jimiž se server řídí, a zpracovávají je. Pro účely této specifikace se procesorem rozumí centrální procesorová jednotka (Central Processing Unit, CPU) počítačového serveru. Procesor obvykle představuje fyzické pouzdro, které se na základní desku instaluje prostřednictvím patice nebo přímo pájenými spoji. Pouzdro CPU může obsahovat jedno nebo více procesorových jader.

| 1.4.5 | Paměť: pro účely této specifikace se pamětí rozumí součást serveru, která se nachází mimo procesor a v níž jsou uloženy informace, které může procesor bezprostředně využívat. |
| --- | --- |

1.4.5

Paměť: pro účely této specifikace se pamětí rozumí součást serveru, která se nachází mimo procesor a v níž jsou uloženy informace, které může procesor bezprostředně využívat.

| 1.4.6 | Pevný disk (Hard Drive, HDD): hlavní zařízení k ukládání dat v rámci počítače, které čte data z jedné nebo více rotujících magnetických diskových ploten, na které data také zapisuje. |
| --- | --- |

1.4.6

Pevný disk (Hard Drive, HDD): hlavní zařízení k ukládání dat v rámci počítače, které čte data z jedné nebo více rotujících magnetických diskových ploten, na které data také zapisuje.

| 1.4.7 | Polovodičový pevný disk (Solid State Drive, SSD): zařízení k ukládání dat, jež místo rotujících magnetických diskových ploten využívá k ukládání dat paměťové čipy. |
| --- | --- |

1.4.7

Polovodičový pevný disk (Solid State Drive, SSD): zařízení k ukládání dat, jež místo rotujících magnetických diskových ploten využívá k ukládání dat paměťové čipy.

1.5   Další vybavení datových center:

| 1.5.1 | Síťové zařízení: zařízení, jehož hlavní funkcí je přenos dat mezi různými síťovými rozhraními a zajišťování datového spojení mezi připojenými zařízeními (např. směrovače a přepínače). Datové spojení se zajišťuje směrováním datových paketů se strukturou vyhovující standardu IP (Internet Protocol), Fibre Channel, InfiniBand nebo podobnému protokolu. |
| --- | --- |

1.5.1

Síťové zařízení: zařízení, jehož hlavní funkcí je přenos dat mezi různými síťovými rozhraními a zajišťování datového spojení mezi připojenými zařízeními (např. směrovače a přepínače). Datové spojení se zajišťuje směrováním datových paketů se strukturou vyhovující standardu IP (Internet Protocol), Fibre Channel, InfiniBand nebo podobnému protokolu.

| 1.5.2 | Datové úložiště: plně funkční systém pro ukládání dat poskytující služby ukládání dat klientům a zařízením, která jsou připojena přímo nebo prostřednictvím sítě. Součásti a podsystémy tvořící nedílnou část architektury datového úložiště (např. k zajištění interní komunikace mezi řadiči a disky) se považují za součást datového úložiště. Naproti tomu součásti, které jsou s prostředím datového úložiště běžně spojovány na úrovni datového centra (např. zařízení potřebná k provozu externí sítě SAN), se za součást datového úložiště nepovažují. Datové úložiště se může skládat ze zabudovaných řadičů k ukládání dat, zařízení k ukládání dat, vestavných síťových prvků, softwaru a dalších zařízení. Datové úložiště může obsahovat jeden nebo více vestavných procesorů, tyto procesory však neslouží k provádění softwarových aplikací poskytnutých uživatelem, ale mohou provádět aplikace specifické pro ukládání dat (jako jsou replikace dat, zálohovací nástroje, komprese dat, instalační agenty). |
| --- | --- |

1.5.2

Datové úložiště: plně funkční systém pro ukládání dat poskytující služby ukládání dat klientům a zařízením, která jsou připojena přímo nebo prostřednictvím sítě. Součásti a podsystémy tvořící nedílnou část architektury datového úložiště (např. k zajištění interní komunikace mezi řadiči a disky) se považují za součást datového úložiště. Naproti tomu součásti, které jsou s prostředím datového úložiště běžně spojovány na úrovni datového centra (např. zařízení potřebná k provozu externí sítě SAN), se za součást datového úložiště nepovažují. Datové úložiště se může skládat ze zabudovaných řadičů k ukládání dat, zařízení k ukládání dat, vestavných síťových prvků, softwaru a dalších zařízení. Datové úložiště může obsahovat jeden nebo více vestavných procesorů, tyto procesory však neslouží k provádění softwarových aplikací poskytnutých uživatelem, ale mohou provádět aplikace specifické pro ukládání dat (jako jsou replikace dat, zálohovací nástroje, komprese dat, instalační agenty).

| 1.5.3 | Zdroj nepřerušovaného napájení (UPS): soustava měničů, spínačů a zařízení pro ukládání energie (např. akumulátorových baterií), jež tvoří napájecí systém k udržování nepřetržitého napájení zátěže v případě výpadku vstupního napájení. |
| --- | --- |

1.5.3

Zdroj nepřerušovaného napájení (UPS): soustava měničů, spínačů a zařízení pro ukládání energie (např. akumulátorových baterií), jež tvoří napájecí systém k udržování nepřetržitého napájení zátěže v případě výpadku vstupního napájení.

1.6   Provozní režimy a stavy spotřeby

| 1.6.1 | Klidový stav: provozní stav, kdy skončilo zavádění operačního systému a dalšího softwaru, počítačový server může zpracovávat úlohy, ale žádné aktivní úlohy nejsou systémem požadovány ani nečekají na provedení (tzn. počítačový server je v provozu, ale nevykonává užitečnou práci). U systémů, na které se vztahují normy ACPI, odpovídá klidový stav stavu S0 podle ACPI. |
| --- | --- |

1.6.1

Klidový stav: provozní stav, kdy skončilo zavádění operačního systému a dalšího softwaru, počítačový server může zpracovávat úlohy, ale žádné aktivní úlohy nejsou systémem požadovány ani nečekají na provedení (tzn. počítačový server je v provozu, ale nevykonává užitečnou práci). U systémů, na které se vztahují normy ACPI, odpovídá klidový stav stavu S0 podle ACPI.

| 1.6.2 | Aktivní stav: provozní režim, ve kterém počítačový server vykonává práci v reakci na předchozí nebo současné vnější požadavky (např. instrukce přenášené po síti). Tento stav zahrnuje jak 1) aktivní zpracování, tak i 2) vyhledávání/čtení dat z paměti, mezipaměti či interního/externího zařízení k ukládání dat při čekání na další vstup ze sítě. |
| --- | --- |

1.6.2

Aktivní stav: provozní režim, ve kterém počítačový server vykonává práci v reakci na předchozí nebo současné vnější požadavky (např. instrukce přenášené po síti). Tento stav zahrnuje jak 1) aktivní zpracování, tak i 2) vyhledávání/čtení dat z paměti, mezipaměti či interního/externího zařízení k ukládání dat při čekání na další vstup ze sítě.

1.7   Další klíčové pojmy

| 1.7.1 | Řídicí systém: počítač nebo počítačový server, který řídí proces hodnocení. Řídicí systém provádí tyto funkce:






  a) | spouští a ukončuje jednotlivé segmenty (fáze) hodnocení výkonnosti; |
| --- | --- | --- |

1.7.1

Řídicí systém: počítač nebo počítačový server, který řídí proces hodnocení. Řídicí systém provádí tyto funkce:

a)

spouští a ukončuje jednotlivé segmenty (fáze) hodnocení výkonnosti;

| b) | řídí požadavky na zatížení v rámci hodnocení výkonnosti; |
| --- | --- |

b)

řídí požadavky na zatížení v rámci hodnocení výkonnosti;

| c) | zahajuje a ukončuje sběr údajů z analyzátoru příkonu, aby mohly být korelovány údaje o spotřebě a výkonnosti z jednotlivých fází; |
| --- | --- |

c)

zahajuje a ukončuje sběr údajů z analyzátoru příkonu, aby mohly být korelovány údaje o spotřebě a výkonnosti z jednotlivých fází;

| d) | ukládá protokolové soubory, které obsahují informace o spotřebě a výkonnosti při hodnocení; |
| --- | --- |

d)

ukládá protokolové soubory, které obsahují informace o spotřebě a výkonnosti při hodnocení;

| e) | převádí nezpracované údaje do formátu vhodného pro vykazování, odeslání a ověření hodnocení a |
| --- | --- |

e)

převádí nezpracované údaje do formátu vhodného pro vykazování, odeslání a ověření hodnocení a

| f) | shromažďuje a uchovává údaje o prostředí, pokud jsou automaticky zahrnuty do hodnocení. |
| --- | --- |

f)

shromažďuje a uchovává údaje o prostředí, pokud jsou automaticky zahrnuty do hodnocení.

| 1.7.2 | Síťový klient (zkušební): počítač nebo počítačový server, který generuje zátěžový provoz a odesílá jej zkoušené jednotce (Unit Under Test, UUT) připojené přes síťový přepínač. |
| --- | --- |

1.7.2

Síťový klient (zkušební): počítač nebo počítačový server, který generuje zátěžový provoz a odesílá jej zkoušené jednotce (Unit Under Test, UUT) připojené přes síťový přepínač.

| 1.7.3 | Funkce RAS: zkratka anglického „reliability, availability, and serviceability“ – spolehlivost, dostupnost a opravitelnost. RAS se někdy rozšiřuje na RASM, kdy přibývá kritérium „manageability“ – spravovatelnost. Hlavní tři složky RAS se v oblasti počítačových serverů definují takto:






  a) | Funkce spolehlivosti: vlastnosti podporující schopnost serveru vykonávat zamýšlenou funkci bez přerušení z důvodu poruch součástí (např. výběr součástí, snížení jmenovité teploty a/nebo napětí, detekce a oprava chyb). |
| --- | --- | --- |

1.7.3

Funkce RAS: zkratka anglického „reliability, availability, and serviceability“ – spolehlivost, dostupnost a opravitelnost. RAS se někdy rozšiřuje na RASM, kdy přibývá kritérium „manageability“ – spravovatelnost. Hlavní tři složky RAS se v oblasti počítačových serverů definují takto:

a)

Funkce spolehlivosti: vlastnosti podporující schopnost serveru vykonávat zamýšlenou funkci bez přerušení z důvodu poruch součástí (např. výběr součástí, snížení jmenovité teploty a/nebo napětí, detekce a oprava chyb).

| b) | Funkce dostupnosti: vlastnosti podporující schopnost serveru maximalizovat běžný provoz při dané době odstávky (např. redundance [na mikro i makro úrovni]). |
| --- | --- |

b)

Funkce dostupnosti: vlastnosti podporující schopnost serveru maximalizovat běžný provoz při dané době odstávky (např. redundance [na mikro i makro úrovni]).

| c) | Funkce opravitelnosti: vlastnosti podporující schopnost údržby serveru bez přerušení provozu serveru (např. hot plugging). |
| --- | --- |

c)

Funkce opravitelnosti: vlastnosti podporující schopnost údržby serveru bez přerušení provozu serveru (např. hot plugging).

| 1.7.4 | Využití procesoru serveru: poměr výpočetní aktivity procesoru k výpočetní aktivitě při plné zátěži při konkrétním napětí a frekvenci, měřeno jako okamžitá hodnota nebo jako průměr za krátkou dobu používání během řady aktivních/klidových cyklů. |
| --- | --- |

1.7.4

Využití procesoru serveru: poměr výpočetní aktivity procesoru k výpočetní aktivitě při plné zátěži při konkrétním napětí a frekvenci, měřeno jako okamžitá hodnota nebo jako průměr za krátkou dobu používání během řady aktivních/klidových cyklů.

| 1.7.5 | Hypervizor: typ techniky virtualizace hardwaru, která umožňuje na jednom hostitelském systému současně spustit více hostujících operačních systémů. |
| --- | --- |

1.7.5

Hypervizor: typ techniky virtualizace hardwaru, která umožňuje na jednom hostitelském systému současně spustit více hostujících operačních systémů.

| 1.7.6 | Pomocné výpočetní akcelerátory (Auxiliary Processing Accelerator, APA): přídavné karty rozšiřující výpočetní kapacitu, které se instalují do rozšiřujících slotů pro všeobecné použití (např. karta GPGPU nainstalovaná ve slotu PCI). |
| --- | --- |

1.7.6

Pomocné výpočetní akcelerátory (Auxiliary Processing Accelerator, APA): přídavné karty rozšiřující výpočetní kapacitu, které se instalují do rozšiřujících slotů pro všeobecné použití (např. karta GPGPU nainstalovaná ve slotu PCI).

| 1.7.7 | Kanál DDR s vyrovnávací pamětí: kanál nebo paměťový port spojující v počítačovém serveru řadič paměti s vymezeným počtem paměťových zařízení (např. modulů DIMM). Běžný počítačový server může obsahovat více řadičů paměti, které následně mohou podporovat jeden nebo více kanálů DDR s vyrovnávací pamětí. Každý kanál DDR s vyrovnávací pamětí tedy obsluhuje pouze část z celého adresovatelného paměťového prostoru počítačového serveru. |
| --- | --- |

1.7.7

Kanál DDR s vyrovnávací pamětí: kanál nebo paměťový port spojující v počítačovém serveru řadič paměti s vymezeným počtem paměťových zařízení (např. modulů DIMM). Běžný počítačový server může obsahovat více řadičů paměti, které následně mohou podporovat jeden nebo více kanálů DDR s vyrovnávací pamětí. Každý kanál DDR s vyrovnávací pamětí tedy obsluhuje pouze část z celého adresovatelného paměťového prostoru počítačového serveru.

1.8   Skupina výrobků

Obecný popis, kterým se rozumí skupina počítačů s jednou kombinací skříně/základní desky, přičemž taková skupina často obsahuje stovky možných konfigurací hardwaru a softwaru.

1.8.1   Společné vlastnosti skupiny výrobků: souhrn vlastností, které jsou společné pro všechny modely/konfigurace v rámci jedné skupiny výrobků a představují společnou základní konstrukci. Všechny modely/konfigurace v rámci jedné skupiny výrobků musí:

| a) | mít původ v totožné modelové řadě nebo typu přístroje; |
| --- | --- |

a)

mít původ v totožné modelové řadě nebo typu přístroje;

| b) | mít totéž provedení (např. stojanový, blade, věžový server) nebo tutéž mechanickou a elektrickou konstrukci s pouze drobnými mechanickými rozdíly, jež umožňují v rámci jedné konstrukce podporovat více provedení; |
| --- | --- |

b)

mít totéž provedení (např. stojanový, blade, věžový server) nebo tutéž mechanickou a elektrickou konstrukci s pouze drobnými mechanickými rozdíly, jež umožňují v rámci jedné konstrukce podporovat více provedení;

| c) | mít procesory z jedné definované procesorové řady nebo procesory, které se zapojují do patice stejného typu; |
| --- | --- |

c)

mít procesory z jedné definované procesorové řady nebo procesory, které se zapojují do patice stejného typu;

| d) | mít zdroje napájení, které pracující s účinnostmi vyššími nebo rovnými účinnostem ve všech požadovaných zatěžovacích bodech podle oddílu 3.2 (tj. 10 %, 20 %, 50 % a 100 % maximálního jmenovitého zatížení u zdrojů napájení s jedním výstupem a 20 %, 50 % a 100 % maximálního jmenovitého zatížení u zdrojů napájení s více výstupy). |
| --- | --- |

d)

mít zdroje napájení, které pracující s účinnostmi vyššími nebo rovnými účinnostem ve všech požadovaných zatěžovacích bodech podle oddílu 3.2 (tj. 10 %, 20 %, 50 % a 100 % maximálního jmenovitého zatížení u zdrojů napájení s jedním výstupem a 20 %, 50 % a 100 % maximálního jmenovitého zatížení u zdrojů napájení s více výstupy).

1.8.2   Zkoušené konfigurace skupiny výrobků

| a) | Varianty podle úvah při nákupu:






  1) | Konfigurace s nízkou výkonností: kombinace výkonu procesorových patic, zdrojů napájení, paměti, zařízení k ukládání dat (HDD/SDD) a vstupních/výstupních zařízení představující v rámci dané skupiny výrobků levnější či méně výkonnou výpočetní platformu. |
| --- | --- | --- |

a)

Varianty podle úvah při nákupu:

1)

Konfigurace s nízkou výkonností: kombinace výkonu procesorových patic, zdrojů napájení, paměti, zařízení k ukládání dat (HDD/SDD) a vstupních/výstupních zařízení představující v rámci dané skupiny výrobků levnější či méně výkonnou výpočetní platformu.

| 2) | Konfigurace s vysokou výkonností: kombinace výkonu procesorových patic, zdrojů napájení, paměťových modulů, zařízení k ukládání dat (HDD/SDD) a vstupních/výstupních zařízení představující v rámci dané skupiny výrobků dražší či výkonnější výpočetní platformu. |
| --- | --- |

2)

Konfigurace s vysokou výkonností: kombinace výkonu procesorových patic, zdrojů napájení, paměťových modulů, zařízení k ukládání dat (HDD/SDD) a vstupních/výstupních zařízení představující v rámci dané skupiny výrobků dražší či výkonnější výpočetní platformu.

| b) | Typická konfigurace:
  Typická konfigurace: konfigurace výrobku spadající mezi konfigurace s nejnižší a nejvyšší výkonností představující konfiguraci nasazeného výrobku s vysokým objemem prodeje. |
| --- | --- |

b)

Typická konfigurace:

Typická konfigurace: konfigurace výrobku spadající mezi konfigurace s nejnižší a nejvyšší výkonností představující konfiguraci nasazeného výrobku s vysokým objemem prodeje.

| c) | Varianty podle spotřeby energie:






  1) | Konfigurace s minimálním příkonem: minimální konfigurace schopná zavést a provádět podporované operační systémy. Minimální konfigurace obsahuje nejméně výkonné procesorové patice a nejmenší počet nainstalovaných zdrojů napájení, paměťových modulů, zařízení k ukládání dat (HDD/SDD) a vstupních/výstupních zařízení, které se nabízí k prodeji a zároveň splňují požadavky ENERGY STAR. |
| --- | --- | --- |

c)

Varianty podle spotřeby energie:

1)

Konfigurace s minimálním příkonem: minimální konfigurace schopná zavést a provádět podporované operační systémy. Minimální konfigurace obsahuje nejméně výkonné procesorové patice a nejmenší počet nainstalovaných zdrojů napájení, paměťových modulů, zařízení k ukládání dat (HDD/SDD) a vstupních/výstupních zařízení, které se nabízí k prodeji a zároveň splňují požadavky ENERGY STAR.

| 2) | Konfigurace s maximálním příkonem: prodejcem vybraná kombinace součástí, které v rámci dané skupiny výrobků po sestavení a při provozu maximalizuje spotřebu energie. Maximální konfigurace obsahuje nejvýkonnější procesorové patice a nejvyšší počet nainstalovaných zdrojů napájení, paměťových modulů, zařízení k ukládání dat (HDD/SDD) a vstupních/výstupních zařízení, které se nabízí k prodeji a zároveň splňují požadavky ENERGY STAR. |
| --- | --- |

2)

Konfigurace s maximálním příkonem: prodejcem vybraná kombinace součástí, které v rámci dané skupiny výrobků po sestavení a při provozu maximalizuje spotřebu energie. Maximální konfigurace obsahuje nejvýkonnější procesorové patice a nejvyšší počet nainstalovaných zdrojů napájení, paměťových modulů, zařízení k ukládání dat (HDD/SDD) a vstupních/výstupních zařízení, které se nabízí k prodeji a zároveň splňují požadavky ENERGY STAR.

2.   Oblast působnosti

2.1   Zahrnuté výrobky

Výrobek musí být splňovat definici počítačového serveru uvedenou v oddíle 1 tohoto dokumentu, aby mohl podle této specifikace získat osvědčení ENERGY STAR. Způsobilost k získání osvědčení podle verze 2.0 je z hlediska provedení serveru omezena na blade, víceuzlové, stojanové a věžové počítačové servery s nejvýše čtyřmi procesorovými paticemi v počítačovém serveru (nebo na jeden blade nebo uzel v případě blade serverů a víceuzlových serverů). Výrobky, které jsou z verze 2.0 výslovně vyloučeny, jsou uvedeny v oddíle 2.2.

2.2   Vyloučené výrobky

| 2.2.1 | Výrobky, které spadají pod jiné specifikace výrobků ENERGY STAR, nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace. Seznam specifikací, které jsou v současnosti platné, lze nalézt na adrese www.eu-energystar.org/ |
| --- | --- |

2.2.1

Výrobky, které spadají pod jiné specifikace výrobků ENERGY STAR, nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace. Seznam specifikací, které jsou v současnosti platné, lze nalézt na adrese www.eu-energystar.org/

| 2.2.2 | Následující výrobky nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace:






  a) | servery plně odolné vůči výpadkům; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Následující výrobky nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace:

a)

servery plně odolné vůči výpadkům;

| b) | serverová zařízení; |
| --- | --- |

b)

serverová zařízení;

| c) | vysoce výkonné výpočetní systémy; |
| --- | --- |

c)

vysoce výkonné výpočetní systémy;

| d) | velké servery; |
| --- | --- |

d)

velké servery;

| e) | datová úložiště, včetně modulů blade k ukládání dat, a |
| --- | --- |

e)

datová úložiště, včetně modulů blade k ukládání dat, a

| f) | síťová zařízení. |
| --- | --- |

f)

síťová zařízení.

3.   Kritéria způsobilosti

3.1   Platné číslice a zaokrouhlování

| 3.1.1 | Veškeré výpočty se provádějí s přímo naměřenými (nezaokrouhlenými) hodnotami. |
| --- | --- |

3.1.1

Veškeré výpočty se provádějí s přímo naměřenými (nezaokrouhlenými) hodnotami.

| 3.1.2 | Pokud není uvedeno jinak, hodnotí se dodržení limitů specifikace pomocí hodnot přímo naměřených nebo vypočítaných bez případného přínosu zaokrouhlování. |
| --- | --- |

3.1.2

Pokud není uvedeno jinak, hodnotí se dodržení limitů specifikace pomocí hodnot přímo naměřených nebo vypočítaných bez případného přínosu zaokrouhlování.

| 3.1.3 | Přímo naměřené nebo vypočítané hodnoty, jež se předkládají pro účely vykazování na internetových stránkách ENERGY STAR, se zaokrouhlují na nejbližší platnou číslici, jak je uvedeno v odpovídajícím limitu specifikace. |
| --- | --- |

3.1.3

Přímo naměřené nebo vypočítané hodnoty, jež se předkládají pro účely vykazování na internetových stránkách ENERGY STAR, se zaokrouhlují na nejbližší platnou číslici, jak je uvedeno v odpovídajícím limitu specifikace.

3.2   Požadavky na zdroj napájení

| 3.2.1 | Pro účely získání osvědčení ENERGY STAR pro výrobek se přijímají údaje a protokoly ze zkoušek od subjektů, které jsou úřadem EPA schváleny k provádění zkoušek zdrojů napájení. |
| --- | --- |

3.2.1

Pro účely získání osvědčení ENERGY STAR pro výrobek se přijímají údaje a protokoly ze zkoušek od subjektů, které jsou úřadem EPA schváleny k provádění zkoušek zdrojů napájení.

| 3.2.2 | Kritéria účinnosti zdroje napájení: zdroje napájení použité ve výrobcích, které mohou získat osvědčení podle této specifikace, musí při zkoušce podle protokolu Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 (všeobecný protokol pro zkoušení účinnosti vnitřních zdrojů napájení, revize 6.6, k dispozici na adrese www.efficientpowersupplies.org) splňovat následující požadavky. Lze přijmout i údaje o zdroji napájení vytvořené s použitím revize 6.4.2 (požadované ve verzi 1.1), 6.4.3 či 6.5, pokud zkouška proběhla před datem účinnosti verze 2.0 této specifikace.






  a) | Věžové a stojanové servery: k získání osvědčení ENERGY STAR smí být součástí konfigurace věžového či stojanového počítačového serveru pouze zdroje napájení, které před dodáním splňují či překračují platné požadavky na účinnost uvedené v tabulce 1. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Kritéria účinnosti zdroje napájení: zdroje napájení použité ve výrobcích, které mohou získat osvědčení podle této specifikace, musí při zkoušce podle protokolu Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 (všeobecný protokol pro zkoušení účinnosti vnitřních zdrojů napájení, revize 6.6, k dispozici na adrese www.efficientpowersupplies.org) splňovat následující požadavky. Lze přijmout i údaje o zdroji napájení vytvořené s použitím revize 6.4.2 (požadované ve verzi 1.1), 6.4.3 či 6.5, pokud zkouška proběhla před datem účinnosti verze 2.0 této specifikace.

a)

Věžové a stojanové servery: k získání osvědčení ENERGY STAR smí být součástí konfigurace věžového či stojanového počítačového serveru pouze zdroje napájení, které před dodáním splňují či překračují platné požadavky na účinnost uvedené v tabulce 1.

| b) | Blade servery a víceuzlové servery: k získání osvědčení ENERGY STAR musí být konfigurace blade serveru či víceuzlového serveru dodávaného se skříní taková, že všechny zdroje napájení, které napájejí skříň, před dodáním splňují či překračují platné požadavky na účinnost uvedené v tabulce 1.

  Tabulka 1


  Požadavky na účinnost zdrojů napájení











  Typ zdroje napájení | Jmenovitý výkon | 10 % zátěž | 20 % zátěž | 50 % zátěž | 100 % zátěž |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| S více výstupy
  (AC/DC) | Všechny úrovně výstupního výkonu | Nepoužije se | 85 % | 88 % | 85 % |
| S jedním výstupem
  (AC/DC) | Všechny úrovně výstupního výkonu | 80 % | 88 % | 92 % | 88 % |

b)

Blade servery a víceuzlové servery: k získání osvědčení ENERGY STAR musí být konfigurace blade serveru či víceuzlového serveru dodávaného se skříní taková, že všechny zdroje napájení, které napájejí skříň, před dodáním splňují či překračují platné požadavky na účinnost uvedené v tabulce 1.

Tabulka 1

Požadavky na účinnost zdrojů napájení

Typ zdroje napájení

Jmenovitý výkon

10 % zátěž

20 % zátěž

50 % zátěž

100 % zátěž

S více výstupy

(AC/DC)

Všechny úrovně výstupního výkonu

Nepoužije se

85 %

88 %

85 %

S jedním výstupem

(AC/DC)

Všechny úrovně výstupního výkonu

80 %

88 %

92 %

88 %

| 3.2.3 | Kritéria pro účiník zdrojů napájení: zdroje napájení použité v počítačích, které mohou získat osvědčení podle této specifikace, musí při zkoušce podle protokolu Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 (všeobecný protokol pro zkoušení účinnosti vnitřních zdrojů napájení, revize 6.6, k dispozici na adrese www.efficientpowersupplies.org) splňovat následující požadavky. Lze přijmout i údaje o zdroji napájení vytvořené s použitím revize 6.4.2 (požadované ve verzi 1.1), 6.4.3 či 6.5, pokud zkouška proběhla před datem účinnosti verze 2.0.






  a) | Věžové a stojanové servery: k získání osvědčení ENERGY STAR smí být součástí konfigurace věžového či stojanového počítačového serveru pouze zdroje napájení, které před dodáním splňují či překračují platné požadavky na účiník uvedené v tabulce 2, a to při všech podmínkách zatížení, při nichž činí výstupní výkon minimálně 75 wattů. Požaduje se, aby partneři měřili a uváděli účiník zdrojů napájení při zatížení nižším než 75 wattů, přestože na účiník nejsou stanoveny minimální požadavky. |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Kritéria pro účiník zdrojů napájení: zdroje napájení použité v počítačích, které mohou získat osvědčení podle této specifikace, musí při zkoušce podle protokolu Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, Rev. 6.6 (všeobecný protokol pro zkoušení účinnosti vnitřních zdrojů napájení, revize 6.6, k dispozici na adrese www.efficientpowersupplies.org) splňovat následující požadavky. Lze přijmout i údaje o zdroji napájení vytvořené s použitím revize 6.4.2 (požadované ve verzi 1.1), 6.4.3 či 6.5, pokud zkouška proběhla před datem účinnosti verze 2.0.

a)

Věžové a stojanové servery: k získání osvědčení ENERGY STAR smí být součástí konfigurace věžového či stojanového počítačového serveru pouze zdroje napájení, které před dodáním splňují či překračují platné požadavky na účiník uvedené v tabulce 2, a to při všech podmínkách zatížení, při nichž činí výstupní výkon minimálně 75 wattů. Požaduje se, aby partneři měřili a uváděli účiník zdrojů napájení při zatížení nižším než 75 wattů, přestože na účiník nejsou stanoveny minimální požadavky.

| b) | Blade servery a víceuzlové servery: k získání osvědčení ENERGY STAR musí být konfigurace blade serveru či víceuzlového počítačového serveru dodávaného se skříní taková, aby všechny zdroje napájení, které napájí skříň, před dodáním splňovaly či překračovaly platné požadavky na účiník uvedené v tabulce 2, a to při všech podmínkách zatížení, při nichž činí výstupní výkon minimálně 75 wattů. Požaduje se, aby partneři měřili a uváděli účiník zdrojů napájení při zatížení nižším než 75 wattů, přestože na účiník nejsou stanoveny minimální požadavky. |
| --- | --- |

b)

Blade servery a víceuzlové servery: k získání osvědčení ENERGY STAR musí být konfigurace blade serveru či víceuzlového počítačového serveru dodávaného se skříní taková, aby všechny zdroje napájení, které napájí skříň, před dodáním splňovaly či překračovaly platné požadavky na účiník uvedené v tabulce 2, a to při všech podmínkách zatížení, při nichž činí výstupní výkon minimálně 75 wattů. Požaduje se, aby partneři měřili a uváděli účiník zdrojů napájení při zatížení nižším než 75 wattů, přestože na účiník nejsou stanoveny minimální požadavky.

Tabulka 2

Požadavky na účiník zdrojů napájení

| Typ zdroje napájení | Jmenovitý výkon | 10 % zátěž | 20 % zátěž | 50 % zátěž | 100 % zátěž |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AC/DC s více výstupy | Všechny úrovně jmenovitého výstupního výkonu | Nepoužije se | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| AC/DC s jedním výstupem | Jmenovitý výkon ≤ 500 W | Nepoužije se | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Jmenovitý výkon > 500 W
  a
  jmenovitý výkon ≤ 1 000 W | 0,65 | 0,80 | 0,90 | 0,95 |
| Jmenovitý výkon > 1 000 W | 0,80 | 0,90 | 0,90 | 0,95 |

Typ zdroje napájení

Jmenovitý výkon

10 % zátěž

20 % zátěž

50 % zátěž

100 % zátěž

AC/DC s více výstupy

Všechny úrovně jmenovitého výstupního výkonu

Nepoužije se

0,80

0,90

0,95

AC/DC s jedním výstupem

Jmenovitý výkon ≤ 500 W

Nepoužije se

0,80

0,90

0,95

Jmenovitý výkon > 500 W

a

jmenovitý výkon ≤ 1 000 W

0,65

0,80

0,90

0,95

Jmenovitý výkon > 1 000 W

0,80

0,90

0,90

0,95

3.3   Požadavky na řízení spotřeby

| 3.3.1 | Řízení spotřeby serverových procesorů: k získání osvědčení ENERGY STAR musí počítačový server nabízet standardně zapnuté řízení spotřeby procesorů v systému BIOS a/nebo prostřednictvím řídicího kontroléru, servisního procesoru a/nebo operačního systému, které se s počítačovým serverem dodávají. Při nízkém využití musí být všechny procesory schopny snížit spotřebu energie tím, že:






  a) | sníží napětí a/nebo frekvenci technologií DVFS (Dynamic Voltage and Frequency Scaling) nebo |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Řízení spotřeby serverových procesorů: k získání osvědčení ENERGY STAR musí počítačový server nabízet standardně zapnuté řízení spotřeby procesorů v systému BIOS a/nebo prostřednictvím řídicího kontroléru, servisního procesoru a/nebo operačního systému, které se s počítačovým serverem dodávají. Při nízkém využití musí být všechny procesory schopny snížit spotřebu energie tím, že:

a)

sníží napětí a/nebo frekvenci technologií DVFS (Dynamic Voltage and Frequency Scaling) nebo

| b) | umožní procesoru či jádru přejít do stavu snížené spotřeby, pokud se jádro nebo patice nepoužívá. |
| --- | --- |

b)

umožní procesoru či jádru přejít do stavu snížené spotřeby, pokud se jádro nebo patice nepoužívá.

| 3.3.2 | Řízení spotřeby energie supervizorem: k získání osvědčení ENERGY STAR musí výrobek, který nabízí předinstalovaný systém supervizoru (např. operační systém či hypervizor), umožňovat řízení spotřeby energie supervizorem, které je standardně zapnuté. |
| --- | --- |

3.3.2

Řízení spotřeby energie supervizorem: k získání osvědčení ENERGY STAR musí výrobek, který nabízí předinstalovaný systém supervizoru (např. operační systém či hypervizor), umožňovat řízení spotřeby energie supervizorem, které je standardně zapnuté.

| 3.3.3 | Uvádění řízení spotřeby: k získání osvědčení ENERGY STAR musí být všechny techniky řízení spotřeby, které jsou standardně zapnuty, jednotlivě uvedeny v technickém listu s údaji o příkonu a výkonnosti. Tento požadavek platí pro funkce řízení spotřeby v systému BIOS, v operačním systému nebo jakéhokoli jiného původu, u kterých může konfiguraci provádět konečný uživatel. |
| --- | --- |

3.3.3

Uvádění řízení spotřeby: k získání osvědčení ENERGY STAR musí být všechny techniky řízení spotřeby, které jsou standardně zapnuty, jednotlivě uvedeny v technickém listu s údaji o příkonu a výkonnosti. Tento požadavek platí pro funkce řízení spotřeby v systému BIOS, v operačním systému nebo jakéhokoli jiného původu, u kterých může konfiguraci provádět konečný uživatel.

3.4   Kritéria pro blade systémy a víceuzlové systémy

| 3.4.1 | Řízení a sledování teploty u blade systémů a víceuzlových systémů: k získání osvědčení ENERGY STAR musí blade server či víceuzlový server nabízet funkce sledování teploty na vstupu do skříně či blade/uzlu a řízení rychlosti ventilátoru, které jsou standardně zapnuty. |
| --- | --- |

3.4.1

Řízení a sledování teploty u blade systémů a víceuzlových systémů: k získání osvědčení ENERGY STAR musí blade server či víceuzlový server nabízet funkce sledování teploty na vstupu do skříně či blade/uzlu a řízení rychlosti ventilátoru, které jsou standardně zapnuty.

| 3.4.2 | Dokumentace dodávaná k blade serverům a víceuzlovým serverům: k získání osvědčení ENERGY STAR musí být k blade serveru či víceuzlovému serveru dodávanému zákazníkovi bez skříně přiložena dokumentace, která zákazníka informuje o skutečnosti, že osvědčení ENERGY STAR blade serveru či víceuzlového serveru platí pouze v případě, že je server instalován ve skříni, která splňuje požadavky uvedené v oddíle 3.4.1 tohoto dokumentu. Součástí dokumentace poskytované k blade serveru či víceuzlovému serveru musí být i seznam skříni, které tyto požadavky splňují, a informace o objednávání. Tyto požadavky lze splnit přiložením tištěných materiálů nebo elektronické dokumentace k blade serveru či víceuzlovému serveru nebo veřejným zpřístupněním informací na internetových stránkách partnera, kde se nacházejí údaje o daném blade serveru či víceuzlovém serveru. |
| --- | --- |

3.4.2

Dokumentace dodávaná k blade serverům a víceuzlovým serverům: k získání osvědčení ENERGY STAR musí být k blade serveru či víceuzlovému serveru dodávanému zákazníkovi bez skříně přiložena dokumentace, která zákazníka informuje o skutečnosti, že osvědčení ENERGY STAR blade serveru či víceuzlového serveru platí pouze v případě, že je server instalován ve skříni, která splňuje požadavky uvedené v oddíle 3.4.1 tohoto dokumentu. Součástí dokumentace poskytované k blade serveru či víceuzlovému serveru musí být i seznam skříni, které tyto požadavky splňují, a informace o objednávání. Tyto požadavky lze splnit přiložením tištěných materiálů nebo elektronické dokumentace k blade serveru či víceuzlovému serveru nebo veřejným zpřístupněním informací na internetových stránkách partnera, kde se nacházejí údaje o daném blade serveru či víceuzlovém serveru.

3.5   Kritéria účinnosti v aktivním stavu:

| 3.5.1 | Uvádění účinnosti v aktivním stavu: k získání osvědčení ENERGY STAR je třeba při předložení počítačového serveru či skupiny počítačových serverů k posouzení způsobilosti uvést v plné podobě a v kontextu úplného protokolu o zkoušce účinnosti v aktivním stavu tyto informace:






  a) | konečné výsledky z hodnotícího nástroje SERT, jejichž součástí jsou soubory „results“ (ve formátu html i v textovém formátu) a všechny soubory „results-chart“ ve formátu png, a |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Uvádění účinnosti v aktivním stavu: k získání osvědčení ENERGY STAR je třeba při předložení počítačového serveru či skupiny počítačových serverů k posouzení způsobilosti uvést v plné podobě a v kontextu úplného protokolu o zkoušce účinnosti v aktivním stavu tyto informace:

a)

konečné výsledky z hodnotícího nástroje SERT, jejichž součástí jsou soubory „results“ (ve formátu html i v textovém formátu) a všechny soubory „results-chart“ ve formátu png, a

| b) | mezivýsledky z hodnotícího nástroje SERT za celý průběh zkoušky, jejichž součástí jsou soubory „results-details“ (ve formátu html i v textovém formátu) a všechny soubory „results-details-chart“ ve formátu png. |
| --- | --- |

b)

mezivýsledky z hodnotícího nástroje SERT za celý průběh zkoušky, jejichž součástí jsou soubory „results-details“ (ve formátu html i v textovém formátu) a všechny soubory „results-details-chart“ ve formátu png.

Požadavkům na uvádění údajů a jejich formát se věnuje oddíl 4.1 této specifikace.

| 3.5.2 | Uvádění neúplných výsledků: partneři v dokumentaci pro zákazníky nebo propagačních materiálech nesmějí selektivně uvádět výsledky jednotlivých zátěžových modulů ani jinak prezentovat výsledky z hodnotícího nástroje v jiné podobě, než je úplný protokol o zkoušce. |
| --- | --- |

3.5.2

Uvádění neúplných výsledků: partneři v dokumentaci pro zákazníky nebo propagačních materiálech nesmějí selektivně uvádět výsledky jednotlivých zátěžových modulů ani jinak prezentovat výsledky z hodnotícího nástroje v jiné podobě, než je úplný protokol o zkoušce.

3.6   Kritéria účinnosti v klidovém stavu – jednopaticové (1S) a dvoupaticové (2S) servery (kromě blade serverů a víceuzlových serverů)

| 3.6.1 | Uvádění údajů o klidovém stavu: maximální příkon v klidovém stavu (PIDLE_MAX) se měří a uvádí v materiálech pro posouzení způsobilosti i podle požadavků uvedených v oddíle 4. |
| --- | --- |

3.6.1

Uvádění údajů o klidovém stavu: maximální příkon v klidovém stavu (PIDLE_MAX) se měří a uvádí v materiálech pro posouzení způsobilosti i podle požadavků uvedených v oddíle 4.

| 3.6.2 | Účinnost v klidovém stavu: naměřený příkon v klidovém stavu (PIDLE) nesmí přesáhnout požadavek na maximální příkon v klidovém stavu (PIDLE_MAX) vypočtený podle rovnice 1.

  Rovnice 1: Výpočet maximálního příkonu v klidovém stavu



  kde:






  — | PIDLE_MAX je požadavek na maximální příkon v klidovém stavu, |
| --- | --- | --- |

3.6.2

Účinnost v klidovém stavu: naměřený příkon v klidovém stavu (PIDLE) nesmí přesáhnout požadavek na maximální příkon v klidovém stavu (PIDLE_MAX) vypočtený podle rovnice 1.

Rovnice 1: Výpočet maximálního příkonu v klidovém stavu

Formula

kde:

—

PIDLE_MAX je požadavek na maximální příkon v klidovém stavu,

| — | PBASE je základní přípustný příkon v klidovém stavu stanovený podle tabulky 3, |
| --- | --- |

—

PBASE je základní přípustný příkon v klidovém stavu stanovený podle tabulky 3,

| — | PADDL_i je zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu pro další součásti stanovené podle tabulky 4.






  a) | Tyto limity pro příkon v klidovém stavu se použijí pouze u jednopaticových a dvoupaticových systémů. |
| --- | --- | --- |

—

PADDL_i je zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu pro další součásti stanovené podle tabulky 4.

a)

Tyto limity pro příkon v klidovém stavu se použijí pouze u jednopaticových a dvoupaticových systémů.

| b) | K určení příkonu v klidovém stavu pro účely osvědčení se použije oddíl 6.1 Zkušební metody ENERGY STAR pro počítačové servery. |
| --- | --- |

b)

K určení příkonu v klidovém stavu pro účely osvědčení se použije oddíl 6.1 Zkušební metody ENERGY STAR pro počítačové servery.

| c) | Kategorie „odolný server“ v tabulce 3 se vztahuje pouze na dvoupaticové systémy, které splňují definici odolného serveru uvedenou v dodatku B. |
| --- | --- |

c)

Kategorie „odolný server“ v tabulce 3 se vztahuje pouze na dvoupaticové systémy, které splňují definici odolného serveru uvedenou v dodatku B.

| d) | Všechny počty (s výjimkou počtu instalovaných procesorů) uvedené v tabulce 3 a tabulce 4 se týkají počtu součástí instalovaných v systému, nikoliv maximálního počtu těchto součástí, jejichž instalaci daný systém podporuje (tedy např. instalovaná paměť, nikoliv podporovaná paměť atd.). |
| --- | --- |

d)

Všechny počty (s výjimkou počtu instalovaných procesorů) uvedené v tabulce 3 a tabulce 4 se týkají počtu součástí instalovaných v systému, nikoliv maximálního počtu těchto součástí, jejichž instalaci daný systém podporuje (tedy např. instalovaná paměť, nikoliv podporovaná paměť atd.).

| e) | Přípustné zvýšení příkonu pro další zdroj napájení lze použít pro každý redundantní zdroj napájení, který je v konfiguraci použitý. |
| --- | --- |

e)

Přípustné zvýšení příkonu pro další zdroj napájení lze použít pro každý redundantní zdroj napájení, který je v konfiguraci použitý.

| f) | Pro účely stanovení zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu se kapacity paměti zaokrouhlují na nejbližší GB (10). |
| --- | --- |

f)

Pro účely stanovení zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu se kapacity paměti zaokrouhlují na nejbližší GB (10).

| g) | Zvýšení přípustného příkonu pro vstupní/výstupní zařízení lze použít pro všechna vstupní/výstupní zařízení nad rámec základní konfigurace (tj. zařízení standardu Ethernet nad rámec dvou portů o rychlosti minimálně 1 gigabit za sekundu (Gbit/s), rozhraní Ethernet na základní desce a případná vstupní/výstupní zařízení jiného standardu než Ethernet), a to včetně vstupních/výstupních zařízení na základní desce a přídavných vstupních/výstupních zařízení nainstalovaných do rozšiřujících slotů. Toto zvýšení přípustného příkonu lze použít pro každý z těchto typů vstupních/výstupních funkcí: Ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel a Infiniband. |
| --- | --- |

g)

Zvýšení přípustného příkonu pro vstupní/výstupní zařízení lze použít pro všechna vstupní/výstupní zařízení nad rámec základní konfigurace (tj. zařízení standardu Ethernet nad rámec dvou portů o rychlosti minimálně 1 gigabit za sekundu (Gbit/s), rozhraní Ethernet na základní desce a případná vstupní/výstupní zařízení jiného standardu než Ethernet), a to včetně vstupních/výstupních zařízení na základní desce a přídavných vstupních/výstupních zařízení nainstalovaných do rozšiřujících slotů. Toto zvýšení přípustného příkonu lze použít pro každý z těchto typů vstupních/výstupních funkcí: Ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel a Infiniband.

| h) | Zvýšení přípustného příkonu pro vstupní/výstupní zařízení se vypočte na základě jmenovité přenosové rychlosti jednoho připojení zaokrouhlené na nejbližší Gbit. Pro vstupní/výstupní zařízení s rychlostí menší než 1 Gbit nelze zvýšení přípustného příkonu uplatnit. |
| --- | --- |

h)

Zvýšení přípustného příkonu pro vstupní/výstupní zařízení se vypočte na základě jmenovité přenosové rychlosti jednoho připojení zaokrouhlené na nejbližší Gbit. Pro vstupní/výstupní zařízení s rychlostí menší než 1 Gbit nelze zvýšení přípustného příkonu uplatnit.

| i) | Zvýšení přípustného příkonu pro vstupní/výstupní zařízení lze použít pouze pro vstupní/výstupní zařízení, která jsou při dodání aktivní/zapnutá a při připojení k aktivnímu přepínači jsou schopna fungovat. |
| --- | --- |

i)

Zvýšení přípustného příkonu pro vstupní/výstupní zařízení lze použít pouze pro vstupní/výstupní zařízení, která jsou při dodání aktivní/zapnutá a při připojení k aktivnímu přepínači jsou schopna fungovat.

Tabulka 3

Základní přípustný příkon jednopaticových a dvoupaticových serverů v klidovém stavu

| Kategorie | Maximální možný počet instalovaných procesorů
  (# P) | Spravovaný server | Základní přípustný příkon v klidovém stavu PBASE

  (ve wattech) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Ne | 47,0 |
| B | 1 | Ano | 57,0 |
| C | 2 | Ne | 92,0 |
| D | 2 | Ano | 142,0 |
| Odolný server | 2 | Ano | 205,0 |

Kategorie

Maximální možný počet instalovaných procesorů

(# P)

Spravovaný server

Základní přípustný příkon v klidovém stavu PBASE

(ve wattech)

A

1

Ne

47,0

B

1

Ano

57,0

C

2

Ne

92,0

D

2

Ano

142,0

Odolný server

2

Ano

205,0

Tabulka 4

Zvýšení přípustného příkonu pro přídavná zařízení

| Charakteristika systému | Vztahuje se na: | Zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu |
| --- | --- | --- |
| Dodatečné
  zdroje napájení | Zdroje napájení instalované výlučně pro redundanci napájení | 20 W na zdroj napájení |
| Pevné disky (včetně SSD) | Na instalovaný pevný disk | 8,0 W na pevný disk |
| Dodatečná paměť | Instalovaná paměť nad 4 GB | 0,75 W na 1 GB |
| Další kanál DDR s vyrovnávací pamětí | Instalované kanály DDR s vyrovnávací pamětí kromě prvních 8
  (pouze odolné servery) | 4,0 W na kanál DDR s vyrovnávací pamětí |
| Dodatečná
  vstupní/výstupní zařízení | Instalovaná zařízení nad rámec dvou portů ≥ 1 Gbit, rozhraní Ethernet na základní desce | < 1 Gbit: žádné
  = 1 Gbit: 2,0 W/aktivní port
  > 1 Gbit a < 10 Gbit: 4,0 W/aktivní port
  ≥ 10 Gbit: 8,0 W/aktivní port |

Charakteristika systému

Vztahuje se na:

Zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu

Dodatečné

zdroje napájení

Zdroje napájení instalované výlučně pro redundanci napájení

20 W na zdroj napájení

Pevné disky (včetně SSD)

Na instalovaný pevný disk

8,0 W na pevný disk

Dodatečná paměť

Instalovaná paměť nad 4 GB

0,75 W na 1 GB

Další kanál DDR s vyrovnávací pamětí

Instalované kanály DDR s vyrovnávací pamětí kromě prvních 8

(pouze odolné servery)

4,0 W na kanál DDR s vyrovnávací pamětí

Dodatečná

vstupní/výstupní zařízení

Instalovaná zařízení nad rámec dvou portů ≥ 1 Gbit, rozhraní Ethernet na základní desce

< 1 Gbit: žádné

= 1 Gbit: 2,0 W/aktivní port

> 1 Gbit a < 10 Gbit: 4,0 W/aktivní port

≥ 10 Gbit: 8,0 W/aktivní port

3.7   Kritéria účinnosti v klidovém stavu – třípaticové (3S) a čtyřpaticové (4S) servery (kromě blade serverů a víceuzlových serverů)

Uvádění údajů o klidovém stavu: příkon v klidovém stavu (PIDLE) se měří a uvádí v materiálech pro posouzení způsobilosti i podle požadavků uvedených v oddíle 4.

3.8   Kritéria účinnosti v klidovém stavu – blade servery

| 3.8.1 | Uvádění údajů o klidovém stavu: příkon v klidovém stavu (PTOT_BLADE_SYS a PBLADE) se měří a uvádí v materiálech pro posouzení způsobilosti i podle požadavků uvedených v oddíle 4. |
| --- | --- |

3.8.1

Uvádění údajů o klidovém stavu: příkon v klidovém stavu (PTOT_BLADE_SYS a PBLADE) se měří a uvádí v materiálech pro posouzení způsobilosti i podle požadavků uvedených v oddíle 4.

| 3.8.2 | Při provádění zkoušek blade serverů k posouzení souladu s oddílem 3.8.1 musí být dodrženy všechny tyto podmínky:






  a) | Hodnoty příkonu se měří a uvádí pro skříň blade, která je z poloviny osazena. U blade serverů s větším počtem napájecích okruhů se jejich počet zvolí tak, aby co nejlépe odpovídal požadavku na osazení poloviny skříně blade. V případech, kdy mají k polovičnímu osazení stejně blízko dvě varianty, se zkouška provede s okruhem nebo kombinací okruhů, které využívají větší počet blade serverů. Uvede se počet zkoušených modulů blade při zkoušce z poloviny osazené skříně blade. |
| --- | --- | --- |

3.8.2

Při provádění zkoušek blade serverů k posouzení souladu s oddílem 3.8.1 musí být dodrženy všechny tyto podmínky:

a)

Hodnoty příkonu se měří a uvádí pro skříň blade, která je z poloviny osazena. U blade serverů s větším počtem napájecích okruhů se jejich počet zvolí tak, aby co nejlépe odpovídal požadavku na osazení poloviny skříně blade. V případech, kdy mají k polovičnímu osazení stejně blízko dvě varianty, se zkouška provede s okruhem nebo kombinací okruhů, které využívají větší počet blade serverů. Uvede se počet zkoušených modulů blade při zkoušce z poloviny osazené skříně blade.

| b) | Volitelně lze změřit a uvést příkon plně osazené skříně blade, pokud jsou poskytnuty rovněž údaje týkající se skříně osazené z poloviny. |
| --- | --- |

b)

Volitelně lze změřit a uvést příkon plně osazené skříně blade, pokud jsou poskytnuty rovněž údaje týkající se skříně osazené z poloviny.

| c) | Všechny blade servery instalované ve skříni blade musí mít tutéž (homogenní) konfiguraci. |
| --- | --- |

c)

Všechny blade servery instalované ve skříni blade musí mít tutéž (homogenní) konfiguraci.

| d) | Hodnoty příkonu na jeden modul blade se vypočtou podle rovnice 2. |
| --- | --- |

d)

Hodnoty příkonu na jeden modul blade se vypočtou podle rovnice 2.

Rovnice 2: Výpočet příkonu jednoho modulu blade

Formula

kde:

| — | PBLADE je příkon na jeden blade server, |
| --- | --- |

—

PBLADE je příkon na jeden blade server,

| — | PTOT_BLADE_SYS je celkový naměřený příkon blade systému, |
| --- | --- |

—

PTOT_BLADE_SYS je celkový naměřený příkon blade systému,

| — | NINST_BLADE_SRV je počet instalovaných blade serverů ve zkoušené skříni blade. |
| --- | --- |

—

NINST_BLADE_SRV je počet instalovaných blade serverů ve zkoušené skříni blade.

3.9   Kritéria účinnosti v klidovém stavu – víceuzlové servery

| 3.9.1 | Uvádění údajů o klidovém stavu: příkon v klidovém stavu (PTOT_BLADE_SYS a PBLADE) se měří a uvádí v materiálech pro posouzení způsobilosti i podle požadavků uvedených níže v oddíle 4. |
| --- | --- |

3.9.1

Uvádění údajů o klidovém stavu: příkon v klidovém stavu (PTOT_BLADE_SYS a PBLADE) se měří a uvádí v materiálech pro posouzení způsobilosti i podle požadavků uvedených níže v oddíle 4.

| 3.9.2 | Při zkouškách víceuzlových serverů k posouzení souladu s oddílem 3.9.1 musí být dodrženy všechny tyto podmínky:






  a) | Hodnoty příkonu se měří a uvádí pro víceuzlovou skříň, která je plně osazena. |
| --- | --- | --- |

3.9.2

Při zkouškách víceuzlových serverů k posouzení souladu s oddílem 3.9.1 musí být dodrženy všechny tyto podmínky:

a)

Hodnoty příkonu se měří a uvádí pro víceuzlovou skříň, která je plně osazena.

| b) | Všechny víceuzlové servery ve víceuzlové skříni musí mít tutéž (homogenní) konfiguraci. |
| --- | --- |

b)

Všechny víceuzlové servery ve víceuzlové skříni musí mít tutéž (homogenní) konfiguraci.

| c) | Hodnoty příkonu na jeden uzel se vypočtou podle rovnice 3. |
| --- | --- |

c)

Hodnoty příkonu na jeden uzel se vypočtou podle rovnice 3.

Rovnice 3: Výpočet příkonu jednoho uzlu

Formula

kde:

| — | PNODE je příkon na jeden uzel serveru, |
| --- | --- |

—

PNODE je příkon na jeden uzel serveru,

| — | PTOT_NODE_SYS je celkový naměřený příkon víceuzlového serveru, |
| --- | --- |

—

PTOT_NODE_SYS je celkový naměřený příkon víceuzlového serveru,

| — | NINST_NODE_SRV je počet instalovaných víceuzlových serverů ve zkoušené víceuzlové skříni. |
| --- | --- |

—

NINST_NODE_SRV je počet instalovaných víceuzlových serverů ve zkoušené víceuzlové skříni.

3.10   Další zkušební kritéria

Požadavky na pomocné výpočetní akcelerátory (APA): U všech počítačových serverů, které se prodávají s pomocnými výpočetními akcelerátory, se použijí tato kritéria a ustanovení:

| a) | U jednotlivých konfigurací: všechny zkoušky klidového stavu se provádějí jak s instalovanými pomocnými výpočetními akcelerátory, tak bez nich. Úřadu EPA či Evropské komisi se v materiálech pro posouzení způsobilosti k získání osvědčení ENERGY STAR předloží hodnoty příkonu v klidovém stavu naměřené s instalovanými i odebranými pomocnými výpočetními akcelerátory. |
| --- | --- |

a)

U jednotlivých konfigurací: všechny zkoušky klidového stavu se provádějí jak s instalovanými pomocnými výpočetními akcelerátory, tak bez nich. Úřadu EPA či Evropské komisi se v materiálech pro posouzení způsobilosti k získání osvědčení ENERGY STAR předloží hodnoty příkonu v klidovém stavu naměřené s instalovanými i odebranými pomocnými výpočetními akcelerátory.

| b) | U skupin výrobků: zkoušky klidového stavu se provádějí jak s nainstalovanými pomocnými výpočetními akcelerátory, tak bez nich, a to v konfiguraci s maximálním příkonem/vysokou výkonností podle oddílu 1.8.2. Zkoušky s instalovanými pomocnými výpočetními akcelerátory a bez nich lze případně provést a výsledky uvést i pro ostatní zkušební body. |
| --- | --- |

b)

U skupin výrobků: zkoušky klidového stavu se provádějí jak s nainstalovanými pomocnými výpočetními akcelerátory, tak bez nich, a to v konfiguraci s maximálním příkonem/vysokou výkonností podle oddílu 1.8.2. Zkoušky s instalovanými pomocnými výpočetními akcelerátory a bez nich lze případně provést a výsledky uvést i pro ostatní zkušební body.

| c) | Hodnoty příkonu v klidovém stavu naměřené s instalovanými i odebranými pomocnými výpočetními akcelerátory se předloží úřadu EPA či Evropské komisi jako součást materiálů pro posouzení způsobilosti k získání osvědčení ENERGY STAR. Tyto naměřené hodnoty se předloží pro každý jednotlivý pomocný výpočetní akcelerátor, který je určen k prodeji v konfiguraci s tímto osvědčením. |
| --- | --- |

c)

Hodnoty příkonu v klidovém stavu naměřené s instalovanými i odebranými pomocnými výpočetními akcelerátory se předloží úřadu EPA či Evropské komisi jako součást materiálů pro posouzení způsobilosti k získání osvědčení ENERGY STAR. Tyto naměřené hodnoty se předloží pro každý jednotlivý pomocný výpočetní akcelerátor, který je určen k prodeji v konfiguraci s tímto osvědčením.

| d) | Měření hodnoty PIDLE v oddílech 3.6 a 3.7, hodnoty PBLADE v oddíle 3.8 a hodnoty PNODE v oddíle 3.9 se provádějí s odebranými pomocnými výpočetními akcelerátory, a to i v případech, kdy jsou nainstalovány při dodání. Pro účely posouzení spotřeby jednotlivých instalovaných pomocných výpočetních akcelerátorů v klidovém stavu se pak uvedená měření postupně opakují vždy s jedním instalovaným pomocným výpočetním akcelerátorem. |
| --- | --- |

d)

Měření hodnoty PIDLE v oddílech 3.6 a 3.7, hodnoty PBLADE v oddíle 3.8 a hodnoty PNODE v oddíle 3.9 se provádějí s odebranými pomocnými výpočetními akcelerátory, a to i v případech, kdy jsou nainstalovány při dodání. Pro účely posouzení spotřeby jednotlivých instalovaných pomocných výpočetních akcelerátorů v klidovém stavu se pak uvedená měření postupně opakují vždy s jedním instalovaným pomocným výpočetním akcelerátorem.

| e) | Spotřeba energie v klidovém stavu každého pomocného výpočetního akcelerátoru instalovaného v rámci konfigurací s osvědčením nesmí překročit 46 wattů. |
| --- | --- |

e)

Spotřeba energie v klidovém stavu každého pomocného výpočetního akcelerátoru instalovaného v rámci konfigurací s osvědčením nesmí překročit 46 wattů.

| f) | Spotřeba energie v klidovém stavu jednotlivých výpočetních akcelerátorů, které se prodávají s konfigurací s osvědčením, se uvede. |
| --- | --- |

f)

Spotřeba energie v klidovém stavu jednotlivých výpočetních akcelerátorů, které se prodávají s konfigurací s osvědčením, se uvede.

4.   Požadavky na uvádění standardních informací

Požadavky na uvádění údajů

| 4.1 | Pro každý způsobilý počítačový server nebo skupinu výrobků tvořenou počítačovými servery je třeba Evropské komisi předložit formulář ENERGY STAR Version 2.0 Computer Servers Qualified Product Exchange (list pro výměnu informací o výrobcích s osvědčením ENERGY STAR verze 2.0 pro počítačové servery), přičemž se vyplní všechna jeho požadovaná pole.






  a) | Partneři se vyzývají, aby poskytli jeden soubor údajů pro každou konfiguraci výrobku s osvědčením ENERGY STAR, přestože Evropská komise přijme i soubor údajů pro každou skupinu způsobilých výrobků. |
| --- | --- | --- |

4.1

Pro každý způsobilý počítačový server nebo skupinu výrobků tvořenou počítačovými servery je třeba Evropské komisi předložit formulář ENERGY STAR Version 2.0 Computer Servers Qualified Product Exchange (list pro výměnu informací o výrobcích s osvědčením ENERGY STAR verze 2.0 pro počítačové servery), přičemž se vyplní všechna jeho požadovaná pole.

a)

Partneři se vyzývají, aby poskytli jeden soubor údajů pro každou konfiguraci výrobku s osvědčením ENERGY STAR, přestože Evropská komise přijme i soubor údajů pro každou skupinu způsobilých výrobků.

| b) | Osvědčení pro skupinu výrobků musí případně obsahovat údaje o všech definovaných zkušebních bodech uvedených v oddíle 1.8.2. |
| --- | --- |

b)

Osvědčení pro skupinu výrobků musí případně obsahovat údaje o všech definovaných zkušebních bodech uvedených v oddíle 1.8.2.

| c) | Pokud je to možné, partneři také na svých internetových stránkách poskytnou hypertextový odkaz na kalkulačku pro podrobný výpočet příkonu, jejímž prostřednictvím se mohou kupující seznámit s údaji o příkonu a výkonnosti u konkrétních konfigurací v rámci dané skupiny výrobků. |
| --- | --- |

c)

Pokud je to možné, partneři také na svých internetových stránkách poskytnou hypertextový odkaz na kalkulačku pro podrobný výpočet příkonu, jejímž prostřednictvím se mohou kupující seznámit s údaji o příkonu a výkonnosti u konkrétních konfigurací v rámci dané skupiny výrobků.

| 4.2 | Na internetových stránkách EU ENERGY STAR se zobrazí prostřednictvím nástroje vyhledávání výrobků tyto údaje:






  a) | název a číslo modelu, skladové číslo (SKU) a/nebo identifikační číslo konfigurace; |
| --- | --- | --- |

4.2

Na internetových stránkách EU ENERGY STAR se zobrazí prostřednictvím nástroje vyhledávání výrobků tyto údaje:

a)

název a číslo modelu, skladové číslo (SKU) a/nebo identifikační číslo konfigurace;

| b) | vlastnosti systému (provedení, dostupné patice/sloty, specifikace příkonu atd.); |
| --- | --- |

b)

vlastnosti systému (provedení, dostupné patice/sloty, specifikace příkonu atd.);

| c) | typ systému (nespravovaný, spravovaný, škálovatelný atd.); |
| --- | --- |

c)

typ systému (nespravovaný, spravovaný, škálovatelný atd.);

| d) | konfigurace systému (včetně konfigurace s nízkou výkonnosti, konfigurace s vysokou výkonností, konfigurace s minimálním příkonem, konfigurace s maximálním příkonem a typické konfigurace k posouzení způsobilosti skupiny výrobků); |
| --- | --- |

d)

konfigurace systému (včetně konfigurace s nízkou výkonnosti, konfigurace s vysokou výkonností, konfigurace s minimálním příkonem, konfigurace s maximálním příkonem a typické konfigurace k posouzení způsobilosti skupiny výrobků);

| e) | údaje o spotřebě energie a výkonnosti získané při zkouškách v aktivním a v klidovém stavu na základě požadovaných kritérií účinnosti, včetně souborů results.xml, results.html, results.txt, všech souborů results-chart ve formátu png, results-details.html, results-details.txt a všech souborů results-details-chart ve formátu png; |
| --- | --- |

e)

údaje o spotřebě energie a výkonnosti získané při zkouškách v aktivním a v klidovém stavu na základě požadovaných kritérií účinnosti, včetně souborů results.xml, results.html, results.txt, všech souborů results-chart ve formátu png, results-details.html, results-details.txt a všech souborů results-details-chart ve formátu png;

| f) | dostupné a zapnuté funkce úspory energie (např. řízení spotřeby); |
| --- | --- |

f)

dostupné a zapnuté funkce úspory energie (např. řízení spotřeby);

| g) | výčet vybraných údajů ze zprávy ASHRAE Thermal Report (zpráva ASHRAE o tepelných ukazatelích); |
| --- | --- |

g)

výčet vybraných údajů ze zprávy ASHRAE Thermal Report (zpráva ASHRAE o tepelných ukazatelích);

| h) | měření teploty nasávaného vzduchu před zahájením zkoušky, na konci zkoušky v klidovém stavu a na konci zkoušky v aktivním stavu; |
| --- | --- |

h)

měření teploty nasávaného vzduchu před zahájením zkoušky, na konci zkoušky v klidovém stavu a na konci zkoušky v aktivním stavu;

| i) | v případě osvědčení skupiny výrobků seznam způsobilých konfigurací s osvědčenými skladovými čísly (SKU) nebo identifikačními čísly konfigurace a |
| --- | --- |

i)

v případě osvědčení skupiny výrobků seznam způsobilých konfigurací s osvědčenými skladovými čísly (SKU) nebo identifikačními čísly konfigurace a

| j) | v případě blade serveru seznam kompatibilních skříní blade, které splňují kritéria způsobilosti pro osvědčení ENERGY STAR. |
| --- | --- |

j)

v případě blade serveru seznam kompatibilních skříní blade, které splňují kritéria způsobilosti pro osvědčení ENERGY STAR.

| 4.3 | EPA a Evropská komise mohou tento výčet v případě potřeby pravidelně revidovat, přičemž o tomto revizním postupu vyrozumí zúčastněné strany a vyzvou je, aby se do něj zapojily. |
| --- | --- |

4.3

EPA a Evropská komise mohou tento výčet v případě potřeby pravidelně revidovat, přičemž o tomto revizním postupu vyrozumí zúčastněné strany a vyzvou je, aby se do něj zapojily.

5.   Měření standardních údajů o výkonnosti a požadavky na výstup

5.1   Měření a výstup

| 5.1.1 | Počítačový server musí poskytovat údaje o příkonu (W), teplotě nasávaného vzduchu (°C) a o průměrném využití všech logických CPU. Údaje musí být k dispozici v tištěném nebo uživatelsky přístupném formátu, který je čitelný v neproprietárním softwaru třetích stran a přes standardní síť. Pro blade a víceuzlové servery a systémy mohou být údaje agregovány na úrovni skříní. |
| --- | --- |

5.1.1

Počítačový server musí poskytovat údaje o příkonu (W), teplotě nasávaného vzduchu (°C) a o průměrném využití všech logických CPU. Údaje musí být k dispozici v tištěném nebo uživatelsky přístupném formátu, který je čitelný v neproprietárním softwaru třetích stran a přes standardní síť. Pro blade a víceuzlové servery a systémy mohou být údaje agregovány na úrovni skříní.

| 5.1.2 | Počítačové servery klasifikované jako zařízení třídy B podle normy EN 55022:2006 jsou vyňaty z požadavků na poskytování údajů o příkonu a teplotě nasávaného vzduchu podle oddílu 5.1.1. Třída B se vztahuje na zařízení určená pro domácnosti a domácí kanceláře (určená pro použití v prostředí domova). Všechny počítačové servery v programu musí splňovat požadavek a podmínky, pokud jde o vykazování využití všech logických CPU. |
| --- | --- |

5.1.2

Počítačové servery klasifikované jako zařízení třídy B podle normy EN 55022:2006 jsou vyňaty z požadavků na poskytování údajů o příkonu a teplotě nasávaného vzduchu podle oddílu 5.1.1. Třída B se vztahuje na zařízení určená pro domácnosti a domácí kanceláře (určená pro použití v prostředí domova). Všechny počítačové servery v programu musí splňovat požadavek a podmínky, pokud jde o vykazování využití všech logických CPU.

5.2   Realizace vykazování

| 5.2.1 | Výrobky mohou pro účely zpřístupnění příslušných údajů konečným uživatelům využít buď vestavné součásti, nebo přídavná zařízení, která jsou dodávána společně s počítačovým serverem (např. servisní procesor, zabudovaný měřič příkonu nebo teploty (nebo jinou technologii „out-of-band“), nebo předinstalovaný operační systém). |
| --- | --- |

5.2.1

Výrobky mohou pro účely zpřístupnění příslušných údajů konečným uživatelům využít buď vestavné součásti, nebo přídavná zařízení, která jsou dodávána společně s počítačovým serverem (např. servisní procesor, zabudovaný měřič příkonu nebo teploty (nebo jinou technologii „out-of-band“), nebo předinstalovaný operační systém).

| 5.2.2 | Výrobky s předinstalovaným operačním systémem musí obsahovat všechny potřebné ovladače a software tak, aby koneční uživatelé měli přístup ke standardizovaným údajům specifikovaným v tomto dokumentu. Výrobky, jejichž součástí není předinstalovaný operační systém, musí být dodávány s tištěnou dokumentací s pokyny, jak přistupovat k registrům obsahujícím údaje z příslušných snímačů. Tento požadavek lze splnit tištěnými materiály, elektronickou dokumentací dodanou společně s počítačovým serverem, nebo prostřednictvím veřejně dostupných internetových stránek partnera, kde jsou příslušné informace o počítačovém serveru uvedeny. |
| --- | --- |

5.2.2

Výrobky s předinstalovaným operačním systémem musí obsahovat všechny potřebné ovladače a software tak, aby koneční uživatelé měli přístup ke standardizovaným údajům specifikovaným v tomto dokumentu. Výrobky, jejichž součástí není předinstalovaný operační systém, musí být dodávány s tištěnou dokumentací s pokyny, jak přistupovat k registrům obsahujícím údaje z příslušných snímačů. Tento požadavek lze splnit tištěnými materiály, elektronickou dokumentací dodanou společně s počítačovým serverem, nebo prostřednictvím veřejně dostupných internetových stránek partnera, kde jsou příslušné informace o počítačovém serveru uvedeny.

| 5.2.3 | Jakmile bude k dispozici otevřený a všeobecně dostupný standard pro sběr a vykazování údajů, měli by jej výrobci do svých systémů zapracovat. |
| --- | --- |

5.2.3

Jakmile bude k dispozici otevřený a všeobecně dostupný standard pro sběr a vykazování údajů, měli by jej výrobci do svých systémů zapracovat.

| 5.2.4 | Požadavky na přesnost (5.3) a odečítání (5.4) měřených hodnot se hodnotí prostřednictvím přezkumu údajů uvedených v technických listech dotčených součástí. Pokud tyto údaje chybějí, je k vyhodnocení přesnosti a odečítání měřených hodnot třeba použít prohlášení partnera. |
| --- | --- |

5.2.4

Požadavky na přesnost (5.3) a odečítání (5.4) měřených hodnot se hodnotí prostřednictvím přezkumu údajů uvedených v technických listech dotčených součástí. Pokud tyto údaje chybějí, je k vyhodnocení přesnosti a odečítání měřených hodnot třeba použít prohlášení partnera.

5.3   Přesnost měření

| 5.3.1 | Příkon: měření se musí vykazovat s přesností alespoň ± 5 % skutečné hodnoty při maximální úrovni přesnosti ± 10 W u každého instalovaného zdroje napájení (tj. přesnost vykazování příkonu u jednotlivých zdrojů napájení nikdy nemusí být lepší než ± 10 W), a to v celém provozním rozsahu od klidového stavu až po plný výkon. |
| --- | --- |

5.3.1

Příkon: měření se musí vykazovat s přesností alespoň ± 5 % skutečné hodnoty při maximální úrovni přesnosti ± 10 W u každého instalovaného zdroje napájení (tj. přesnost vykazování příkonu u jednotlivých zdrojů napájení nikdy nemusí být lepší než ± 10 W), a to v celém provozním rozsahu od klidového stavu až po plný výkon.

| 5.3.2 | Využití procesoru: průměrné využití procesoru je třeba odhadnout pro každý logický procesor, který je pro operační systém viditelný, a musí být hlášeno operátorovi nebo uživateli počítačového serveru prostřednictvím operačního prostředí (operačním systémem nebo hypervizorem). |
| --- | --- |

5.3.2

Využití procesoru: průměrné využití procesoru je třeba odhadnout pro každý logický procesor, který je pro operační systém viditelný, a musí být hlášeno operátorovi nebo uživateli počítačového serveru prostřednictvím operačního prostředí (operačním systémem nebo hypervizorem).

| 5.3.3 | Teplota nasávaného vzduchu: měření se musí vykazovat s přesností alespoň ± 2 °C. |
| --- | --- |

5.3.3

Teplota nasávaného vzduchu: měření se musí vykazovat s přesností alespoň ± 2 °C.

5.4   Požadavky na odečítání měřených hodnot

| 5.4.1 | Příkon a využití procesoru: měřené hodnoty příkonu a využití procesoru se musí odečítat interně v rámci počítačového serveru s periodou, která odpovídá měření v nepřerušeném intervalu 10 sekund, nebo častěji. Klouzavý průměr, který zahrnuje dobu maximálně 30 sekund, je třeba odečítat interně v rámci počítačového serveru jednou za 10 sekund nebo častěji. |
| --- | --- |

5.4.1

Příkon a využití procesoru: měřené hodnoty příkonu a využití procesoru se musí odečítat interně v rámci počítačového serveru s periodou, která odpovídá měření v nepřerušeném intervalu 10 sekund, nebo častěji. Klouzavý průměr, který zahrnuje dobu maximálně 30 sekund, je třeba odečítat interně v rámci počítačového serveru jednou za 10 sekund nebo častěji.

| 5.4.2 | Teplota nasávaného vzduchu: naměřené hodnoty teploty nasávaného vzduchu se musí odečítat interně v rámci počítačového serveru jednou za deset sekund nebo častěji. |
| --- | --- |

5.4.2

Teplota nasávaného vzduchu: naměřené hodnoty teploty nasávaného vzduchu se musí odečítat interně v rámci počítačového serveru jednou za deset sekund nebo častěji.

| 5.4.3 | Časové razítko: systémy, které údaje o prostředí doplňují časovými razítky, odečítají údaje interně v rámci počítačového serveru jednou za 30 sekund nebo častěji. |
| --- | --- |

5.4.3

Časové razítko: systémy, které údaje o prostředí doplňují časovými razítky, odečítají údaje interně v rámci počítačového serveru jednou za 30 sekund nebo častěji.

| 5.4.4 | Software pro správu: všechny odečty měřených hodnot musí být dostupné externímu softwaru pro správu, a to buď prostřednictvím metody odběru na vyžádání (on-demand pull) nebo prostřednictvím koordinované metody doručování bez vyžádání (coordinated push). V obou případech software pro správu příslušného systému odpovídá za stanovení časového harmonogramu pro poskytování dat, zatímco počítačový server odpovídá za zajištění, že dodaná data splňují výše uvedené požadavky na odečítání a přesnost. |
| --- | --- |

5.4.4

Software pro správu: všechny odečty měřených hodnot musí být dostupné externímu softwaru pro správu, a to buď prostřednictvím metody odběru na vyžádání (on-demand pull) nebo prostřednictvím koordinované metody doručování bez vyžádání (coordinated push). V obou případech software pro správu příslušného systému odpovídá za stanovení časového harmonogramu pro poskytování dat, zatímco počítačový server odpovídá za zajištění, že dodaná data splňují výše uvedené požadavky na odečítání a přesnost.

6.   Zkoušení

6.1   Zkušební metody

| 6.1.1 | Při zkoušení počítačových serverů se k určení způsobilosti těchto výrobků pro osvědčení ENERGY STAR použijí zkušební metody uvedené v tabulce 5.

  Tabulka 5


  Zkušební metody k posouzení způsobilosti pro osvědčení ENERGY STAR







  Typ výrobku nebo součásti | Zkušební metoda |
| --- | --- | --- |
| Všechny | ENERGY STAR Test Method for Computer Servers (zkušební metoda ENERGY STAR pro počítačové servery), revize z března roku 2013 |
| Všechny | Nástroj pro hodnocení účinnosti serverů (Server Efficiency Rating Tool, SERT) organizace Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC), verze 1.0.0, revize ze dne 26. února 2013 |

6.1.1

Při zkoušení počítačových serverů se k určení způsobilosti těchto výrobků pro osvědčení ENERGY STAR použijí zkušební metody uvedené v tabulce 5.

Tabulka 5

Zkušební metody k posouzení způsobilosti pro osvědčení ENERGY STAR

Typ výrobku nebo součásti

Zkušební metoda

Všechny

ENERGY STAR Test Method for Computer Servers (zkušební metoda ENERGY STAR pro počítačové servery), revize z března roku 2013

Všechny

Nástroj pro hodnocení účinnosti serverů (Server Efficiency Rating Tool, SERT) organizace Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC), verze 1.0.0, revize ze dne 26. února 2013

| 6.1.2 | Při zkoušení počítačových serverů musí mít zkoušené jednotky osazeny všechny procesorové patice.
  Jestliže u počítačového serveru nelze osadit všechny procesorové patice, musí být systém osazen tak, aby byl maximálně funkční. U těchto systémů se použije základní přípustný příkon v klidovém stavu stanovený podle počtu patic v systému. |
| --- | --- |

6.1.2

Při zkoušení počítačových serverů musí mít zkoušené jednotky osazeny všechny procesorové patice.

Jestliže u počítačového serveru nelze osadit všechny procesorové patice, musí být systém osazen tak, aby byl maximálně funkční. U těchto systémů se použije základní přípustný příkon v klidovém stavu stanovený podle počtu patic v systému.

6.2   Počet jednotek požadovaných pro zkoušky

Reprezentativní modely ke zkoušení se vyberou podle těchto požadavků:

| a) | pokud jde o způsobilost individuální konfigurace výrobku, považuje se za reprezentativní model jedinečná konfigurace, která má být uváděna na trh a označena jako ENERGY STAR; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o způsobilost individuální konfigurace výrobku, považuje se za reprezentativní model jedinečná konfigurace, která má být uváděna na trh a označena jako ENERGY STAR;

| b) | pokud jde o způsobilost skupiny výrobků, u všech typů výrobků se za reprezentativní modely považuje soubor tvořený jednou konfigurací v rámci skupiny výrobků pro každý z pěti bodů vymezených v definicích v oddíle 1.8.2. Všechny tyto reprezentativní modely musí mít tytéž společné vlastnosti dané skupiny výrobků stanovené v oddíle 1.8.1. |
| --- | --- |

b)

pokud jde o způsobilost skupiny výrobků, u všech typů výrobků se za reprezentativní modely považuje soubor tvořený jednou konfigurací v rámci skupiny výrobků pro každý z pěti bodů vymezených v definicích v oddíle 1.8.2. Všechny tyto reprezentativní modely musí mít tytéž společné vlastnosti dané skupiny výrobků stanovené v oddíle 1.8.1.

6.3   Určování způsobilosti skupin výrobků

| 6.3.1 | Partneři se vyzývají, aby pro účely stanovení způsobilosti pro ENERGY STAR přezkoušeli a předložili údaje pro každou jednotlivou konfiguraci výrobku zvlášť. Partneři ovšem v rámci označení jedné skupiny výrobků mohou dosáhnout osvědčení více konfigurací výrobků, pokud v rámci této skupiny výrobků každá z jednotlivých konfigurací splňuje jeden z těchto požadavků:






  a) | jednotlivé výrobky jsou postaveny na stejné platformě, jsou způsobilé podle týchž specifických požadavků v této specifikaci a splňují je a ve všech aspektech se shodují se zkoušenou reprezentativní konfigurací výrobku, s výjimkou skříně a barevného provedení, nebo |
| --- | --- | --- |

6.3.1

Partneři se vyzývají, aby pro účely stanovení způsobilosti pro ENERGY STAR přezkoušeli a předložili údaje pro každou jednotlivou konfiguraci výrobku zvlášť. Partneři ovšem v rámci označení jedné skupiny výrobků mohou dosáhnout osvědčení více konfigurací výrobků, pokud v rámci této skupiny výrobků každá z jednotlivých konfigurací splňuje jeden z těchto požadavků:

a)

jednotlivé výrobky jsou postaveny na stejné platformě, jsou způsobilé podle týchž specifických požadavků v této specifikaci a splňují je a ve všech aspektech se shodují se zkoušenou reprezentativní konfigurací výrobku, s výjimkou skříně a barevného provedení, nebo

| b) | jednotlivé výrobky splňují požadavky skupiny výrobků v souladu s její definicí v oddíle 1.8 výše. V tomto případě musí partneři přezkoušet a předložit údaje požadované v písmenu b). |
| --- | --- |

b)

jednotlivé výrobky splňují požadavky skupiny výrobků v souladu s její definicí v oddíle 1.8 výše. V tomto případě musí partneři přezkoušet a předložit údaje požadované v písmenu b).

| 6.3.2 | Partneři jsou povinni předložit technický list s údaji o příkonu a výkonnosti (PPDS) pro každou skupinu výrobků, která je předmětem posouzení způsobilosti. |
| --- | --- |

6.3.2

Partneři jsou povinni předložit technický list s údaji o příkonu a výkonnosti (PPDS) pro každou skupinu výrobků, která je předmětem posouzení způsobilosti.

| 6.3.3 | Všechny konfigurace výrobků v rámci skupiny výrobků, která je předmětem posouzení způsobilosti, musí splňovat požadavky programu ENERGY STAR, včetně výrobků, pro které nejsou údaje uvedeny. |
| --- | --- |

6.3.3

Všechny konfigurace výrobků v rámci skupiny výrobků, která je předmětem posouzení způsobilosti, musí splňovat požadavky programu ENERGY STAR, včetně výrobků, pro které nejsou údaje uvedeny.

7.   Datum účinnosti

| 7.1 | Jako datum účinnosti této verze 2.0 specifikace ENERGY STAR pro počítačové servery bude stanoveno datum účinnosti dohody. K získání osvědčení ENERGY STAR musí model výrobku vyhovovat specifikaci ENERGY STAR platné ke dni výroby modelu. Datum výroby se vztahuje ke konkrétní jednotce a jde o datum, kdy se určitá jednotka považuje za zcela zkompletovanou. |
| --- | --- |

7.1

Jako datum účinnosti této verze 2.0 specifikace ENERGY STAR pro počítačové servery bude stanoveno datum účinnosti dohody. K získání osvědčení ENERGY STAR musí model výrobku vyhovovat specifikaci ENERGY STAR platné ke dni výroby modelu. Datum výroby se vztahuje ke konkrétní jednotce a jde o datum, kdy se určitá jednotka považuje za zcela zkompletovanou.

| 7.2 | Budoucí revize specifikace: EPA a Evropská komise si vyhrazují právo tuto specifikaci změnit, pokud změny technologií a/nebo změny na trhu budou mít vliv na její užitečnost pro spotřebitele, průmysl nebo životní prostředí. V souladu se současnou politikou se k revizím specifikace dospěje prostřednictvím diskuse zúčastněných stran. V případě revize specifikace vezměte prosím na vědomí, že osvědčení ENERGY STAR se neuděluje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku. |
| --- | --- |

7.2

Budoucí revize specifikace: EPA a Evropská komise si vyhrazují právo tuto specifikaci změnit, pokud změny technologií a/nebo změny na trhu budou mít vliv na její užitečnost pro spotřebitele, průmysl nebo životní prostředí. V souladu se současnou politikou se k revizím specifikace dospěje prostřednictvím diskuse zúčastněných stran. V případě revize specifikace vezměte prosím na vědomí, že osvědčení ENERGY STAR se neuděluje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku.

8.   Zvažované budoucí revize

| 8.1 | Kritéria účinnosti v aktivním stavu: EPA a Evropská komise zamýšlí ve verzi 3.0 stanovit kritéria účinnosti v aktivním stavu pro všechny kategorie počítačových serverů, pro které bude k dispozici dostatek údajů z nástroje SERT k přiměřenému rozlišení výrobků. |
| --- | --- |

8.1

Kritéria účinnosti v aktivním stavu: EPA a Evropská komise zamýšlí ve verzi 3.0 stanovit kritéria účinnosti v aktivním stavu pro všechny kategorie počítačových serverů, pro které bude k dispozici dostatek údajů z nástroje SERT k přiměřenému rozlišení výrobků.

| 8.2 | Výběr přiměřených zdrojů napájení: EPA a Evropská komise ve verzi 3.0 prozkoumají případné možnosti, jak podpořit výběr přiměřených zdrojů napájení. |
| --- | --- |

8.2

Výběr přiměřených zdrojů napájení: EPA a Evropská komise ve verzi 3.0 prozkoumají případné možnosti, jak podpořit výběr přiměřených zdrojů napájení.

| 8.3 | Zařazení počítačových serverů DC/DC: EPA a Evropská komise vyzývají výrobce, aby spolupracovali s organizací SPEC na vývoji podpory pro servery se stejnosměrným napájením v rámci nástroje SERT tak, aby se ve verzi 3.0 o způsobilost mohly ucházet i počítačové servery se stejnosměrným napájením. |
| --- | --- |

8.3

Zařazení počítačových serverů DC/DC: EPA a Evropská komise vyzývají výrobce, aby spolupracovali s organizací SPEC na vývoji podpory pro servery se stejnosměrným napájením v rámci nástroje SERT tak, aby se ve verzi 3.0 o způsobilost mohly ucházet i počítačové servery se stejnosměrným napájením.

| 8.4 | Zařazení dalších systémových architektur: EPA a Evropská komise vyzývají výrobce, aby spolupracovali s organizací SPEC na vývoji podpory architektur, které v současnosti nejsou nástrojem SERT podporovány, ačkoliv tvoří značnou část trhu s počítačovými servery. EPA a Evropská komise zohlední každou architekturu, kterou nástroj SERT bude podporovat před vytvořením verze 3.0. |
| --- | --- |

8.4

Zařazení dalších systémových architektur: EPA a Evropská komise vyzývají výrobce, aby spolupracovali s organizací SPEC na vývoji podpory architektur, které v současnosti nejsou nástrojem SERT podporovány, ačkoliv tvoří značnou část trhu s počítačovými servery. EPA a Evropská komise zohlední každou architekturu, kterou nástroj SERT bude podporovat před vytvořením verze 3.0.

| 8.5 | Zrušení přípustného zvýšení příkonu pro dodatečné redundantní zdroje napájení: EPA a Evropská komise jsou si vědomy existence technologie, která umožňuje udržovat redundantní zdroje napájení v pohotovostním režimu a aktivovat je pouze v případě potřeby. EPA a Evropská komise vyzývají k využití této technologie v počítačových serverech a prozkoumají, zda je stávající přípustné zvýšení příkonu pro dodatečné redundantní zdroje napájení ve verzi 3.0 ještě zapotřebí. |
| --- | --- |

8.5

Zrušení přípustného zvýšení příkonu pro dodatečné redundantní zdroje napájení: EPA a Evropská komise jsou si vědomy existence technologie, která umožňuje udržovat redundantní zdroje napájení v pohotovostním režimu a aktivovat je pouze v případě potřeby. EPA a Evropská komise vyzývají k využití této technologie v počítačových serverech a prozkoumají, zda je stávající přípustné zvýšení příkonu pro dodatečné redundantní zdroje napájení ve verzi 3.0 ještě zapotřebí.

| 8.6 | Požadavky na pomocné výpočetní akcelerátory: EPA a Evropská komise mají v úmyslu znovu se zabývat požadavky na pomocné výpočetní akcelerátory a případně je ve verzi 3.0 rozšířit, a to na základě údajů o pomocných výpočetních akcelerátorech shromážděných v rámci verze 2.0, jakož i možného zařazení hodnocení pomocných výpočetních akcelerátorů do nástroje SERT. |
| --- | --- |

8.6

Požadavky na pomocné výpočetní akcelerátory: EPA a Evropská komise mají v úmyslu znovu se zabývat požadavky na pomocné výpočetní akcelerátory a případně je ve verzi 3.0 rozšířit, a to na základě údajů o pomocných výpočetních akcelerátorech shromážděných v rámci verze 2.0, jakož i možného zařazení hodnocení pomocných výpočetních akcelerátorů do nástroje SERT.

| 8.7 | Požadavky na uvádění a zkoušení teploty: EPA a Evropská komise plánují přehodnotit stávající požadavky na uvádění a zkoušení teploty tak, aby shromážděné údaje měly pro výrobce a pro provozovatele datových center co největší hodnotu. |
| --- | --- |

8.7

Požadavky na uvádění a zkoušení teploty: EPA a Evropská komise plánují přehodnotit stávající požadavky na uvádění a zkoušení teploty tak, aby shromážděné údaje měly pro výrobce a pro provozovatele datových center co největší hodnotu.

Dodatek A

Ukázkové výpočty

1.   Požadavky na příkon v klidovém stavu

K určení požadavku na maximální příkon v klidovém stavu pro osvědčení ENERGY STAR je třeba stanovit základní přípustný příkon v klidovém stavu podle tabulky 3 a následně přičíst přípustná zvýšení příkonu podle tabulky 4 (uvedené v oddíle 3.6 těchto kritérií způsobilosti). Příklad je uveden níže.

Příklad: Standardní počítačový server s jedním procesorem, 8 GB paměti, dvěma pevnými disky a dvěma vstupními/výstupními zařízeními (první se dvěma 1Gbit porty a druhé se šesti 1Gbit porty).

| 1.1 | Základní přípustný příkon:






  a) | Základní přípustný příkon v klidovém stavu se určí podle tabulky 3, pro úplnost uvedené níže. |
| --- | --- | --- |

1.1

Základní přípustný příkon:

a)

Základní přípustný příkon v klidovém stavu se určí podle tabulky 3, pro úplnost uvedené níže.

| b) | Ukázkový server v tomto příkladu se posuzuje podle kategorie A a pro získání osvědčení ENERGY STAR nesmí v klidovém stavu spotřebovávat více než 47,0 W.








  Kategorie | Počet instalovaných procesorů;
  (# P) | Spravovaný server | Základní přípustný příkon v klidovém stavu
  (W) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 1 | Ne | 47,0 |
| B | 1 | Ano | 57,0 |
| C | 2 | Ne | 92,0 |
| D | 2 | Ano | 142,0 |
| Odolný server | 2 | Ano | 205,0 |

b)

Ukázkový server v tomto příkladu se posuzuje podle kategorie A a pro získání osvědčení ENERGY STAR nesmí v klidovém stavu spotřebovávat více než 47,0 W.

Kategorie

Počet instalovaných procesorů;

(# P)

Spravovaný server

Základní přípustný příkon v klidovém stavu

(W)

A

1

Ne

47,0

B

1

Ano

57,0

C

2

Ne

92,0

D

2

Ano

142,0

Odolný server

2

Ano

205,0

| 1.2 | Zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu: zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu pro dodatečné součásti se vypočte podle tabulky 4, která je pro úplnost uvedena níže.







  Charakteristika systému | Vztahuje se na | Zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu |
| --- | --- | --- | --- |
| Dodatečné zdroje napájení | Zdroje napájení instalované výlučně pro redundanci napájení | 20,0 W na zdroj napájení |
| Pevné disky (včetně SSD) | Všechny nainstalované pevné disky | 8,0 W na pevný disk |
| Dodatečná paměť | Instalovaná paměť nad 4 GB | 0,75 W na 1 GB |
| Další kanál DDR s vyrovnávací pamětí | Instalované kanály DDR s vyrovnávací pamětí kromě prvních 8
  (pouze odolné servery) | 4,0 W na kanál DDR s vyrovnávací pamětí |
| Dodatečná vstupní/výstupní zařízení (rychlost jednoho připojení zaokrouhlená na nejbližší Gbit) | Instalovaná zařízení nad rámec dvou portů s rychlostí 1 Gbit, rozhraní Ethernet na základní desce | < 1 Gbit: žádné
  = 1 Gbit: 2,0 W/aktivní port
  > 1 Gbit a < 10 Gbit: 4,0 W/aktivní port
  ≥ 10 Gbit: 8,0 W/aktivní port |

1.2

Zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu: zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu pro dodatečné součásti se vypočte podle tabulky 4, která je pro úplnost uvedena níže.

Charakteristika systému

Vztahuje se na

Zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu

Dodatečné zdroje napájení

Zdroje napájení instalované výlučně pro redundanci napájení

20,0 W na zdroj napájení

Pevné disky (včetně SSD)

Všechny nainstalované pevné disky

8,0 W na pevný disk

Dodatečná paměť

Instalovaná paměť nad 4 GB

0,75 W na 1 GB

Další kanál DDR s vyrovnávací pamětí

Instalované kanály DDR s vyrovnávací pamětí kromě prvních 8

(pouze odolné servery)

4,0 W na kanál DDR s vyrovnávací pamětí

Dodatečná vstupní/výstupní zařízení (rychlost jednoho připojení zaokrouhlená na nejbližší Gbit)

Instalovaná zařízení nad rámec dvou portů s rychlostí 1 Gbit, rozhraní Ethernet na základní desce

< 1 Gbit: žádné

= 1 Gbit: 2,0 W/aktivní port

> 1 Gbit a < 10 Gbit: 4,0 W/aktivní port

≥ 10 Gbit: 8,0 W/aktivní port

| a) | Ukázkový server má dva pevné disky. Jeho přípustný příkon se tedy zvýší o 16,0 W za oba pevné disky (2 HDD × 8,0 W). |
| --- | --- |

a)

Ukázkový server má dva pevné disky. Jeho přípustný příkon se tedy zvýší o 16,0 W za oba pevné disky (2 HDD × 8,0 W).

| b) | Ukázkový server má 4 GB nad rámec základní konfigurace. Jeho přípustný příkon se tedy zvýší o 3,0 W za paměť (4 GB navíc × 0,75 W/GB). |
| --- | --- |

b)

Ukázkový server má 4 GB nad rámec základní konfigurace. Jeho přípustný příkon se tedy zvýší o 3,0 W za paměť (4 GB navíc × 0,75 W/GB).

| c) | Ukázkový server má jednu vstupní/výstupní kartu, pro kterou nelze uplatnit zvýšení příkonu: první zařízení má jen dva porty standardu Ethernet a nepřesahuje hranici dvou portů. Pro druhé zařízení lze uplatnit zvýšení přípustného příkonu: přípustný příkon serveru se zvýší o 12,0 W pro toto zařízení (šest 1Gbit portů × 2,0 W na aktivní port). |
| --- | --- |

c)

Ukázkový server má jednu vstupní/výstupní kartu, pro kterou nelze uplatnit zvýšení příkonu: první zařízení má jen dva porty standardu Ethernet a nepřesahuje hranici dvou portů. Pro druhé zařízení lze uplatnit zvýšení přípustného příkonu: přípustný příkon serveru se zvýší o 12,0 W pro toto zařízení (šest 1Gbit portů × 2,0 W na aktivní port).

| 1.3 | Výsledný přípustný příkon v klidovém stavu se vypočte sečtením základního příkonu a zvýšení příkonu. Aby byl ukázkový systém v tomto příkladu způsobilý, nesměl by v klidovém stavu spotřebovávat více než 78,0 W (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W). |
| --- | --- |

1.3

Výsledný přípustný příkon v klidovém stavu se vypočte sečtením základního příkonu a zvýšení příkonu. Aby byl ukázkový systém v tomto příkladu způsobilý, nesměl by v klidovém stavu spotřebovávat více než 78,0 W (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W).

2.   Zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu – zdroje napájení

Níže uvedené příklady ilustrují zvyšování přípustného příkonu pro dodatečné zdroje napájení:

| 2.1 | Jestliže počítačový server k provozu vyžaduje dva zdroje napájení a součástí konfigurace jsou tři instalované zdroje napájení, zvýší se přípustný příkon serveru v klidovém stavu o 20,0 W. |
| --- | --- |

2.1

Jestliže počítačový server k provozu vyžaduje dva zdroje napájení a součástí konfigurace jsou tři instalované zdroje napájení, zvýší se přípustný příkon serveru v klidovém stavu o 20,0 W.

| 2.2 | Pokud by se tentýž server dodával se čtyřmi nainstalovanými zdroji napájení, zvýšil by se jeho přípustný příkon v klidovém stavu o 40,0 W. |
| --- | --- |

2.2

Pokud by se tentýž server dodával se čtyřmi nainstalovanými zdroji napájení, zvýšil by se jeho přípustný příkon v klidovém stavu o 40,0 W.

3.   Zvýšení přípustného příkonu v klidovém stavu – dodatečné kanály DDR s vyrovnávací pamětí

Níže uvedené příklady ilustrují zvyšování přípustného příkonu pro dodatečné kanály DDR s vyrovnávací pamětí:

| 3.1 | Jestliže se odolný počítačový server dodává se šesti nainstalovanými kanály DDR s vyrovnávací pamětí, jeho přípustný příkon v klidovém stavu se nezvyšuje. |
| --- | --- |

3.1

Jestliže se odolný počítačový server dodává se šesti nainstalovanými kanály DDR s vyrovnávací pamětí, jeho přípustný příkon v klidovém stavu se nezvyšuje.

| 3.2 | Pokud by se tentýž odolný server dodával se 16 nainstalovanými kanály DDR s vyrovnávací pamětí, zvýšil by se jeho přípustný příkon v klidovém stavu o 32,0 W (z prvních osmi kanálů nevyplývá žádné zvýšení přípustného příkonu, z druhých osmi kanálů vyplývá zvýšení o 4,0 W × 8 kanálů DDR s vyrovnávací pamětí). |
| --- | --- |

3.2

Pokud by se tentýž odolný server dodával se 16 nainstalovanými kanály DDR s vyrovnávací pamětí, zvýšil by se jeho přípustný příkon v klidovém stavu o 32,0 W (z prvních osmi kanálů nevyplývá žádné zvýšení přípustného příkonu, z druhých osmi kanálů vyplývá zvýšení o 4,0 W × 8 kanálů DDR s vyrovnávací pamětí).

Dodatek B

Určení třídy odolného serveru

| 1. | RAS a škálovatelnost procesoru – musí být podporovány všechny níže uvedené prvky:






  1.1 | RAS procesoru: procesor musí být schopen zjistit, opravit a izolovat chyby dat, a to všemi způsoby popsanými níže:






  a) | detekce chyb v mezipamětích L1, v adresářích a ve vyrovnávacích pamětech pro překlad adres pomocí ochrany paritou; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

RAS a škálovatelnost procesoru – musí být podporovány všechny níže uvedené prvky:

1.1

RAS procesoru: procesor musí být schopen zjistit, opravit a izolovat chyby dat, a to všemi způsoby popsanými níže:

a)

detekce chyb v mezipamětích L1, v adresářích a ve vyrovnávacích pamětech pro překlad adres pomocí ochrany paritou;

| b) | oprava jednobitových chyb (nebo lepší typ opravy) za použití ECC v mezipamětech, jež mohou obsahovat pozměněná data. Příjemci se dodají opravená data (tj. oprava chyb se nepoužije jen pro scrubbing na pozadí); |
| --- | --- |

b)

oprava jednobitových chyb (nebo lepší typ opravy) za použití ECC v mezipamětech, jež mohou obsahovat pozměněná data. Příjemci se dodají opravená data (tj. oprava chyb se nepoužije jen pro scrubbing na pozadí);

| c) | zotavení z chyb a izolace chyb prostřednictvím 1) kontroly a obnovení stavu procesoru pomocí kontrolních bodů, 2) označení a chybných dat a sledování jejich šíření (data poison tagging, nebo 3) oběma způsoby. Tyto mechanismy oznámí operačnímu systému nebo hypervizoru, aby chybu izoloval v rámci procesu či oddílu, čímž se omezuje nutnost restartů systému, a |
| --- | --- |

c)

zotavení z chyb a izolace chyb prostřednictvím 1) kontroly a obnovení stavu procesoru pomocí kontrolních bodů, 2) označení a chybných dat a sledování jejich šíření (data poison tagging, nebo 3) oběma způsoby. Tyto mechanismy oznámí operačnímu systému nebo hypervizoru, aby chybu izoloval v rámci procesu či oddílu, čímž se omezuje nutnost restartů systému, a

| d) | 1) schopnost samostatně provádět opatření ke zmírnění chyb v hardwaru procesoru, například odstavit chybné oddíly mezipaměti, 2) podpora prediktivní analýzy selhání tím, že se operačnímu systému, hypervizoru nebo servisnímu procesoru oznámí místo výskytu chyby a/nebo její hlavní příčina, nebo 3) oba způsoby. |
| --- | --- |

d)

1) schopnost samostatně provádět opatření ke zmírnění chyb v hardwaru procesoru, například odstavit chybné oddíly mezipaměti, 2) podpora prediktivní analýzy selhání tím, že se operačnímu systému, hypervizoru nebo servisnímu procesoru oznámí místo výskytu chyby a/nebo její hlavní příčina, nebo 3) oba způsoby.

| 1.2 | Technologie procesorů použitá v odolných a škálovatelných serverech je navržena s cílem poskytnout další možnosti a funkce bez přídavných čipových sad, čímž umožňuje jejich začlenění do systémů se čtyřmi nebo více procesorovými paticemi. Procesory disponují dodatečnou infrastrukturou na podporu přídavných vestavěných procesorových sběrnic, které umožňují splnit požadavky rozsáhlejších systémů. |
| --- | --- |

1.2

Technologie procesorů použitá v odolných a škálovatelných serverech je navržena s cílem poskytnout další možnosti a funkce bez přídavných čipových sad, čímž umožňuje jejich začlenění do systémů se čtyřmi nebo více procesorovými paticemi. Procesory disponují dodatečnou infrastrukturou na podporu přídavných vestavěných procesorových sběrnic, které umožňují splnit požadavky rozsáhlejších systémů.

| 1.3 | Server poskytuje vstupní/výstupní rozhraní s vysokou propustností k připojení externích rozšiřujících vstupních/výstupních zařízení nebo pro vzdálený vstup/výstup, přičemž se nesnižuje počet procesorových patic, jež lze propojit. Může se jednat o proprietární rozhraní, nebo o rozhraní standardní, jako je například PCIe. Vysoce výkonný řadič vstupu/výstupu na podporu těchto slotů může být součástí hlavní patice procesoru nebo základní desky. |
| --- | --- |

1.3

Server poskytuje vstupní/výstupní rozhraní s vysokou propustností k připojení externích rozšiřujících vstupních/výstupních zařízení nebo pro vzdálený vstup/výstup, přičemž se nesnižuje počet procesorových patic, jež lze propojit. Může se jednat o proprietární rozhraní, nebo o rozhraní standardní, jako je například PCIe. Vysoce výkonný řadič vstupu/výstupu na podporu těchto slotů může být součástí hlavní patice procesoru nebo základní desky.

| 2. | RAS a škálovatelnost paměti – paměť musí mít všechny tyto vlastnosti a funkce:






  a) | umožňuje zjišťování chyb paměti a zotavení z nich pomocí rozšířeného kódu pro opravu chyb (Extended ECC); |
| --- | --- | --- |

2.

RAS a škálovatelnost paměti – paměť musí mít všechny tyto vlastnosti a funkce:

a)

umožňuje zjišťování chyb paměti a zotavení z nich pomocí rozšířeného kódu pro opravu chyb (Extended ECC);

| b) | u modulů DIMM x4 podporuje zotavení ze selhání dvou sousedních čipů v tomtéž ranku; |
| --- | --- |

b)

u modulů DIMM x4 podporuje zotavení ze selhání dvou sousedních čipů v tomtéž ranku;

| c) | migrace paměti: vadnou paměť lze proaktivně dealokovat a provést migraci dat do paměti, která je k dispozici. Tato funkce může být implementována s granularitou na úrovni modulů DIMM či logických paměťových bloků. Případně lze paměť také zrcadlit; |
| --- | --- |

c)

migrace paměti: vadnou paměť lze proaktivně dealokovat a provést migraci dat do paměti, která je k dispozici. Tato funkce může být implementována s granularitou na úrovni modulů DIMM či logických paměťových bloků. Případně lze paměť také zrcadlit;

| d) | pro připojení rychlejších drah procesor-paměť k modulům DIMM na pomalejších kanálech DDR se používá vyrovnávací paměť. Vyrovnávací paměť může být tvořena odděleným a samostatným čipem, který je součástí základní desky, nebo součástí na míru sestavené paměťové karty. Využití čipu s vyrovnávací pamětí je zapotřebí pro rozšířenou podporu modulů DIMM; toto řešení umožňuje větší kapacitu paměti díky podpoře modulů DIMM o větší kapacitě, většího množství modulů DIMM na jeden paměťový kanál a vyšší propustnosti paměťových kanálů než v případě modulů DIMM připojených přímo. Paměťové moduly mohou být také vyrobeny na míru, přičemž vyrovnávací paměť a čipy DRAM jsou součástí jedné karty; |
| --- | --- |

d)

pro připojení rychlejších drah procesor-paměť k modulům DIMM na pomalejších kanálech DDR se používá vyrovnávací paměť. Vyrovnávací paměť může být tvořena odděleným a samostatným čipem, který je součástí základní desky, nebo součástí na míru sestavené paměťové karty. Využití čipu s vyrovnávací pamětí je zapotřebí pro rozšířenou podporu modulů DIMM; toto řešení umožňuje větší kapacitu paměti díky podpoře modulů DIMM o větší kapacitě, většího množství modulů DIMM na jeden paměťový kanál a vyšší propustnosti paměťových kanálů než v případě modulů DIMM připojených přímo. Paměťové moduly mohou být také vyrobeny na míru, přičemž vyrovnávací paměť a čipy DRAM jsou součástí jedné karty;

| e) | mezi procesory a vyrovnávací pamětí používá odolné propojení s mechanismy zotavení z přechodných chyb propojení a |
| --- | --- |

e)

mezi procesory a vyrovnávací pamětí používá odolné propojení s mechanismy zotavení z přechodných chyb propojení a

| f) | v rámci propojení procesor-paměť využívá techniku volných drah (lane sparing). Pro případ trvalé poruchy je k dispozici jedna nebo více volných drah. |
| --- | --- |

f)

v rámci propojení procesor-paměť využívá techniku volných drah (lane sparing). Pro případ trvalé poruchy je k dispozici jedna nebo více volných drah.

| 3. | RAS a zdroje napájení: všechny zdroje napájení instalované v serveru nebo s ním dodané jsou v redundantním provedení s možností souběžné údržby. Redundantní a opravitelné součásti mohou být rovněž umístěny uvnitř jednoho fyzického zdroje napájení, jejich opravu však musí být možno provést bez vypnutí systému. Musí být k dispozici podpora provozu systému v degradovaném režimu v situaci, kdy je snížena napájecí kapacita v důsledku výpadku zdrojů napájení nebo v důsledku výpadku vstupního napětí. |
| --- | --- |

3.

RAS a zdroje napájení: všechny zdroje napájení instalované v serveru nebo s ním dodané jsou v redundantním provedení s možností souběžné údržby. Redundantní a opravitelné součásti mohou být rovněž umístěny uvnitř jednoho fyzického zdroje napájení, jejich opravu však musí být možno provést bez vypnutí systému. Musí být k dispozici podpora provozu systému v degradovaném režimu v situaci, kdy je snížena napájecí kapacita v důsledku výpadku zdrojů napájení nebo v důsledku výpadku vstupního napětí.

| 4. | RAS v souvislosti s teplotou a chlazením: všechny aktivní součásti chlazení, např. ventilátory či vodní chlazení, musí být v redundantním provedení s možností souběžné údržby. Procesorový komplex musí být vybaven mechanismy, které umožňují snížit výkon v případě dosažení kritické teploty. Musí být k dispozici podpora, která umožní provoz systému v degradovaném režimu, pokud je zjištěna kritická teplota součástí systému. |
| --- | --- |

4.

RAS v souvislosti s teplotou a chlazením: všechny aktivní součásti chlazení, např. ventilátory či vodní chlazení, musí být v redundantním provedení s možností souběžné údržby. Procesorový komplex musí být vybaven mechanismy, které umožňují snížit výkon v případě dosažení kritické teploty. Musí být k dispozici podpora, která umožní provoz systému v degradovaném režimu, pokud je zjištěna kritická teplota součástí systému.

| 5. | Odolnost systému – server se musí vyznačovat alespoň šesti z těchto vlastností:






  a) | podpora redundantních řadičů k ukládání dat nebo připojení externího úložiště redundantními cestami; |
| --- | --- | --- |

5.

Odolnost systému – server se musí vyznačovat alespoň šesti z těchto vlastností:

a)

podpora redundantních řadičů k ukládání dat nebo připojení externího úložiště redundantními cestami;

| b) | redundantní servisní procesory; |
| --- | --- |

b)

redundantní servisní procesory;

| c) | redundantní stupně DC/DC regulátoru za výstupy zdrojů napájení; |
| --- | --- |

c)

redundantní stupně DC/DC regulátoru za výstupy zdrojů napájení;

| d) | hardware serveru podporuje dealokaci procesorů za běhu; |
| --- | --- |

d)

hardware serveru podporuje dealokaci procesorů za běhu;

| e) | vstupní/výstupní adaptéry či pevné disky lze vyměnit bez vypnutí (hot-swap); |
| --- | --- |

e)

vstupní/výstupní adaptéry či pevné disky lze vyměnit bez vypnutí (hot-swap);

| f) | propojení mezi procesorem a pamětí nebo mezi procesory disponuje funkcí opakování při chybě mezi konci sběrnice; |
| --- | --- |

f)

propojení mezi procesorem a pamětí nebo mezi procesory disponuje funkcí opakování při chybě mezi konci sběrnice;

| g) | podpora rozšíření/redukce hardwarových prostředků za běhu bez nutnosti restartu operačního systému (funkce on-demand); |
| --- | --- |

g)

podpora rozšíření/redukce hardwarových prostředků za běhu bez nutnosti restartu operačního systému (funkce on-demand);

| h) | migrace mezi procesorovými paticemi: s pomocí hypervizoru či operačního systému lze úlohy prováděné na procesorové patici migrovat na jinou patici bez nutnosti restartovat systém; |
| --- | --- |

h)

migrace mezi procesorovými paticemi: s pomocí hypervizoru či operačního systému lze úlohy prováděné na procesorové patici migrovat na jinou patici bez nutnosti restartovat systém;

| i) | je zapnuto hlídání obsahu paměti (memory patrol) nebo scrubbing na pozadí jako prostředek aktivního zjišťování a opravy chyb, a to s cílem snížit pravděpodobnost výskytu neopravitelných chyb, a |
| --- | --- |

i)

je zapnuto hlídání obsahu paměti (memory patrol) nebo scrubbing na pozadí jako prostředek aktivního zjišťování a opravy chyb, a to s cílem snížit pravděpodobnost výskytu neopravitelných chyb, a

| j) | odolnost vnitřního úložiště: odolné systémy jsou v základní konfiguraci vybaveny nějakým druhem hardwaru RAID, který podporuje interní disky serveru, ať už v podobě podpory na základní desce nebo vyhrazeného slotu pro kartu řadiče RAID. |
| --- | --- |

j)

odolnost vnitřního úložiště: odolné systémy jsou v základní konfiguraci vybaveny nějakým druhem hardwaru RAID, který podporuje interní disky serveru, ať už v podobě podpory na základní desce nebo vyhrazeného slotu pro kartu řadiče RAID.

| 6. | Škálovatelnost systému – server splňuje všechny tyto požadavky:






  a) | Vyšší kapacita paměti: >=8 portů DDR3 či DDR4 DIMM na patici s odolným propojením mezi procesorovou paticí a vyrovnávací pamětí a |
| --- | --- | --- |

6.

Škálovatelnost systému – server splňuje všechny tyto požadavky:

a)

Vyšší kapacita paměti: >=8 portů DDR3 či DDR4 DIMM na patici s odolným propojením mezi procesorovou paticí a vyrovnávací pamětí a

| b) | větší rozšiřitelnost vstupů/výstupů: širší základní vstupní/výstupní infrastruktura a podpora většího počtu vstupních/výstupních slotů. Server poskytuje alespoň 32 vyhrazených drah PCIe druhé generace nebo rovnocennou propustnost vstupu/výstupu s alespoň jedním slotem x16 nebo jiným vyhrazeným rozhraním podporujícím externí PCIe, proprietární vstupní/výstupní rozhraní nebo jiné vstupní/výstupní rozhraní, které je v odvětví standardem. |
| --- | --- |

b)

větší rozšiřitelnost vstupů/výstupů: širší základní vstupní/výstupní infrastruktura a podpora většího počtu vstupních/výstupních slotů. Server poskytuje alespoň 32 vyhrazených drah PCIe druhé generace nebo rovnocennou propustnost vstupu/výstupu s alespoň jedním slotem x16 nebo jiným vyhrazeným rozhraním podporujícím externí PCIe, proprietární vstupní/výstupní rozhraní nebo jiné vstupní/výstupní rozhraní, které je v odvětví standardem.

Dodatek C

Zkušební metoda

1.   Přehled

K určení souladu s požadavky specifikace výrobků ENERGY STAR pro počítačové servery a při pořizování zkušebních dat pro vykazování příkonu v klidovém a aktivním stavu v technickém listu ENERGY STAR s údaji o příkonu a výkonnosti se použije tato zkušební metoda.

2.   Použitelnost

Tato zkušební metoda se použije u všech výrobků způsobilých k získání osvědčení podle specifikace výrobků ENERGY STAR pro počítačové servery.

3.   Definice

Pokud není uvedeno jinak, všechny pojmy použité v tomto dokumentu odpovídají definicím obsaženým ve specifikaci výrobků ENERGY STAR pro počítačové servery.

4.   Uspořádání zkoušky

| 4.1 | Vstupní napájení: napájení musí odpovídat podmínkám uvedeným v tabulce 6 a tabulce 7. Frekvence vstupního napájení musí odpovídat tabulce 8.

  Tabulka 6


  Požadavky na vstupní napájení výrobků, jejichž jmenovitý příkon uvedený na typovém štítku nepřevyšuje 1 500 W









  Typ výrobku | Napájecí napětí | Tolerance napětí | Maximální celkové harmonické zkreslení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Servery se zdroji napájení AC/DC s jedním výstupem | 230 V AC nebo 115 V AC (11) | +/– 1,0 % | 2,0 % |
| Servery se zdroji napájení AC/DC s více výstupy | 230 V AC nebo 115 V AC (11) |
| Volitelné zkušební podmínky pro napájení AC/DC (japonský trh) | 100 V AC |
| Servery s třífázovým napájením (severoamerický trh) | 208 V AC |
| Servery s třífázovým napájením (evropský trh) | 400 V AC |

4.1

Vstupní napájení: napájení musí odpovídat podmínkám uvedeným v tabulce 6 a tabulce 7. Frekvence vstupního napájení musí odpovídat tabulce 8.

Tabulka 6

Požadavky na vstupní napájení výrobků, jejichž jmenovitý příkon uvedený na typovém štítku nepřevyšuje 1 500 W

Typ výrobku

Napájecí napětí

Tolerance napětí

Maximální celkové harmonické zkreslení

Servery se zdroji napájení AC/DC s jedním výstupem

230 V AC nebo 115 V AC (11)

+/– 1,0 %

2,0 %

Servery se zdroji napájení AC/DC s více výstupy

230 V AC nebo 115 V AC (11)

Volitelné zkušební podmínky pro napájení AC/DC (japonský trh)

100 V AC

Servery s třífázovým napájením (severoamerický trh)

208 V AC

Servery s třífázovým napájením (evropský trh)

400 V AC

Tabulka 7

Požadavky na vstupní napájení výrobků, jejichž jmenovitý příkon uvedený na typovém štítku převyšuje 1 500 W

| Typ výrobku | Napájecí napětí | Tolerance napětí | Maximální celkové harmonické zkreslení |
| --- | --- | --- | --- |
| Servery se zdroji napájení AC/DC s jedním výstupem | 230 V AC nebo 115 V AC (11) | +/– 4,0 % | 5,0 % |
| Servery se zdroji napájení AC/DC s více výstupy | 230 V AC nebo 115 V AC (11) |
| Volitelné zkušební podmínky pro napájení AC/DC (japonský trh) | 100 V AC |
| Servery s třífázovým napájením
  (severoamerický trh) | 208 V AC |
| Servery s třífázovým napájením (evropský trh) | 400 V AC |

Typ výrobku

Napájecí napětí

Tolerance napětí

Maximální celkové harmonické zkreslení

Servery se zdroji napájení AC/DC s jedním výstupem

230 V AC nebo 115 V AC (11)

+/– 4,0 %

5,0 %

Servery se zdroji napájení AC/DC s více výstupy

230 V AC nebo 115 V AC (11)

Volitelné zkušební podmínky pro napájení AC/DC (japonský trh)

100 V AC

Servery s třífázovým napájením

(severoamerický trh)

208 V AC

Servery s třífázovým napájením (evropský trh)

400 V AC

Tabulka 8

Požadavky na frekvenci vstupního napájení pro všechny výrobky

| Napájecí napětí | Frekvence | Tolerance frekvence |
| --- | --- | --- |
| 100 V AC | 50 Hz nebo 60 Hz | ± 1,0 % |
| 115 V AC | 60 Hz |
| 230 V AC | 50 Hz nebo 60 Hz |
| Třífázové
  (severoamerický trh) | 60 Hz |
| Třífázové
  (evropský trh) | 50 Hz |

Napájecí napětí

Frekvence

Tolerance frekvence

100 V AC

50 Hz nebo 60 Hz

± 1,0 %

115 V AC

60 Hz

230 V AC

50 Hz nebo 60 Hz

Třífázové

(severoamerický trh)

60 Hz

Třífázové

(evropský trh)

50 Hz

| 4.2 | Okolní teplota: okolní teplota musí být v rozmezí 25 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.2

Okolní teplota: okolní teplota musí být v rozmezí 25 °C ± 5 °C.

| 4.3 | Relativní vlhkost: relativní vlhkost musí být v rozmezí 15 % až 80 %. |
| --- | --- |

4.3

Relativní vlhkost: relativní vlhkost musí být v rozmezí 15 % až 80 %.

| 4.4 | Analyzátor příkonu: analyzátor příkonu musí ukazovat skutečnou efektivní hodnotu (RMS) příkonu a alespoň dvě z těchto měřených veličin: napětí, proud a účiník. Analyzátory příkonu musí mít tyto vlastnosti:






  a) | Soulad: analyzátor příkonu se vybere ze seznamu zařízení k měření příkonu uvedeného v dokumentu Server Efficiency Rating Tool (SERT)
  TM
   (12)
  Design Document 1.0.0
   (13) (technická dokumentace nástroje SERT). |
| --- | --- | --- |

4.4

Analyzátor příkonu: analyzátor příkonu musí ukazovat skutečnou efektivní hodnotu (RMS) příkonu a alespoň dvě z těchto měřených veličin: napětí, proud a účiník. Analyzátory příkonu musí mít tyto vlastnosti:

a)

Soulad: analyzátor příkonu se vybere ze seznamu zařízení k měření příkonu uvedeného v dokumentu Server Efficiency Rating Tool (SERT)
  TM
   (12)
  Design Document 1.0.0
   (13) (technická dokumentace nástroje SERT).

| b) | Kalibrace: analyzátor musí být nejdéle jeden rok před datem provedení zkoušky kalibrován s použitím etalonu navázaného na Národní institut pro vědu a techniku (NIST, USA) nebo obdobný metrologický institut v jiných zemích. |
| --- | --- |

b)

Kalibrace: analyzátor musí být nejdéle jeden rok před datem provedení zkoušky kalibrován s použitím etalonu navázaného na Národní institut pro vědu a techniku (NIST, USA) nebo obdobný metrologický institut v jiných zemích.

| c) | Činitel výkyvu: dostupný činitel výkyvu proudu 3 nebo vyšší při jmenovitém rozsahu. Analyzátor, který činitel výkyvu proudu neuvádí, musí být schopen změřit špičkový proud nejméně třikrát vyšší než maximální proud naměřený za kteroukoliv jednu sekundu. |
| --- | --- |

c)

Činitel výkyvu: dostupný činitel výkyvu proudu 3 nebo vyšší při jmenovitém rozsahu. Analyzátor, který činitel výkyvu proudu neuvádí, musí být schopen změřit špičkový proud nejméně třikrát vyšší než maximální proud naměřený za kteroukoliv jednu sekundu.

| d) | Minimální frekvenční charakteristika: 3,0 kHz. |
| --- | --- |

d)

Minimální frekvenční charakteristika: 3,0 kHz.

| e) | Minimální rozlišení:






  1) | 0,01 W pro měřené hodnoty menší než 10 W; |
| --- | --- | --- |

e)

Minimální rozlišení:

1)

0,01 W pro měřené hodnoty menší než 10 W;

| 2) | 0,1 W pro měřené hodnoty od 10 W do 100 W a |
| --- | --- |

2)

0,1 W pro měřené hodnoty od 10 W do 100 W a

| 3) | 1,0 W pro měřené hodnoty nad 100 W. |
| --- | --- |

3)

1,0 W pro měřené hodnoty nad 100 W.

| f) | Protokolování: analyzátor musí podporovat odečítání s periodou alespoň jeden soubor měření za sekundu, přičemž souborem měření se rozumí měření příkonu ve wattech. Interval průměrování údajů musí být u analyzátoru shodný s intervalem odečítání. Intervalem průměrování údajů se rozumí časový interval, za který se zprůměrují všechny vzorky odečtené vysokorychlostní vzorkovací elektronikou analyzátoru tak, aby výsledkem byl soubor měření. |
| --- | --- |

f)

Protokolování: analyzátor musí podporovat odečítání s periodou alespoň jeden soubor měření za sekundu, přičemž souborem měření se rozumí měření příkonu ve wattech. Interval průměrování údajů musí být u analyzátoru shodný s intervalem odečítání. Intervalem průměrování údajů se rozumí časový interval, za který se zprůměrují všechny vzorky odečtené vysokorychlostní vzorkovací elektronikou analyzátoru tak, aby výsledkem byl soubor měření.

| g) | Přesnost měření: analyzátor musí vykazovat naměřené hodnoty příkonu s celkovou přesností 1 % nebo lepší, a to při všech měřených hodnotách příkonu. |
| --- | --- |

g)

Přesnost měření: analyzátor musí vykazovat naměřené hodnoty příkonu s celkovou přesností 1 % nebo lepší, a to při všech měřených hodnotách příkonu.

| 4.5 | Snímač teploty: Snímač teploty musí mít tyto vlastnosti:






  a) | Soulad: snímač teploty se vybere ze seznamu zařízení k měření teploty uvedených v dokumentu SERT Design Document 1.0.0. |
| --- | --- | --- |

4.5

Snímač teploty: Snímač teploty musí mít tyto vlastnosti:

a)

Soulad: snímač teploty se vybere ze seznamu zařízení k měření teploty uvedených v dokumentu SERT Design Document 1.0.0.

| b) | Protokolování: snímač musí odečítat vzorky s periodou alespoň čtyři vzorky za minutu. |
| --- | --- |

b)

Protokolování: snímač musí odečítat vzorky s periodou alespoň čtyři vzorky za minutu.

| c) | Přesnost měření: teplota se měří před hlavním přívodem vzduchu do zkoušené jednotky (v proudu vzduchu), a to ve vzdálenosti nepřekračující 50 mm, přičemž snímač musí hlásit teplotu s celkovou přesností ± 0,5 °C nebo lepší. |
| --- | --- |

c)

Přesnost měření: teplota se měří před hlavním přívodem vzduchu do zkoušené jednotky (v proudu vzduchu), a to ve vzdálenosti nepřekračující 50 mm, přičemž snímač musí hlásit teplotu s celkovou přesností ± 0,5 °C nebo lepší.

| 4.6 | Nástroj pro zkoušku v aktivním stavu: SERT 1.0.0, který poskytuje organizace Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC) (14). |
| --- | --- |

4.6

Nástroj pro zkoušku v aktivním stavu: SERT 1.0.0, který poskytuje organizace Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC) (14).

| 4.7 | Řídicí systém: řídicí systém může být tvořen serverem, stolním počítačem nebo laptopem a použije se k záznamu údajů o příkonu a teplotě.






  a) | Analyzátor příkonu a snímač teploty musí být připojeny k řídicímu systému. |
| --- | --- | --- |

4.7

Řídicí systém: řídicí systém může být tvořen serverem, stolním počítačem nebo laptopem a použije se k záznamu údajů o příkonu a teplotě.

a)

Analyzátor příkonu a snímač teploty musí být připojeny k řídicímu systému.

| b) | Řídicí systém a zkoušená jednotka musí být navzájem propojeny pomocí přepínače standardu Ethernet. |
| --- | --- |

b)

Řídicí systém a zkoušená jednotka musí být navzájem propojeny pomocí přepínače standardu Ethernet.

| 4.8 | Obecné požadavky nástroje SERT: je třeba dodržovat všechny dodatečné požadavky uvedené v podkladové dokumentaci SPEC nebo SERT 1.0.0, není-li v této zkušební metodě uvedeno jinak. Součástí dokumentace SPEC jsou tyto dokumenty:






  a) | SPEC Power and Performance Methodology (metodika SPEC pro měření příkonu a výkonnosti); |
| --- | --- | --- |

4.8

Obecné požadavky nástroje SERT: je třeba dodržovat všechny dodatečné požadavky uvedené v podkladové dokumentaci SPEC nebo SERT 1.0.0, není-li v této zkušební metodě uvedeno jinak. Součástí dokumentace SPEC jsou tyto dokumenty:

a)

SPEC Power and Performance Methodology (metodika SPEC pro měření příkonu a výkonnosti);

| b) | SPEC Power Measurement Setup Guide (pokyny SPEC pro uspořádání měření příkonu); |
| --- | --- |

b)

SPEC Power Measurement Setup Guide (pokyny SPEC pro uspořádání měření příkonu);

| c) | SPEC PTDaemon Design Document (technická dokumentace programu SPEC PTDaemon); |
| --- | --- |

c)

SPEC PTDaemon Design Document (technická dokumentace programu SPEC PTDaemon);

| d) | SERT Design Document (technická dokumentace nástroje SERT); |
| --- | --- |

d)

SERT Design Document (technická dokumentace nástroje SERT);

| e) | SERT Run and Reporting Rules (pravidla pro používání nástroje SERT a uvádění výsledků); |
| --- | --- |

e)

SERT Run and Reporting Rules (pravidla pro používání nástroje SERT a uvádění výsledků);

| f) | SERT User Guide (uživatelská příručka k nástroji SERT); |
| --- | --- |

f)

SERT User Guide (uživatelská příručka k nástroji SERT);

| g) | SERT JVM Options (volby prostředí JVM pro nástroj SERT); |
| --- | --- |

g)

SERT JVM Options (volby prostředí JVM pro nástroj SERT);

| h) | SERT Result File Fields (pole v souboru výsledků nástroje SERT). |
| --- | --- |

h)

SERT Result File Fields (pole v souboru výsledků nástroje SERT).

5.   Provedení zkoušky

5.1   Zkušební konfigurace

U zkoušených počítačových serverů se zkouší a uvádí příkon a účinnost. Zkouška se provádí takto:

| 5.1.1 | Stav při dodání: výrobky se zkoušejí v konfiguraci, v níž jsou dodávány, přičemž touto konfigurací se rozumí jak konfigurace hardwaru, tak nastavení systému, pokud není v této zkušební metodě stanoveno jinak. U všech případných možností softwaru se zvolí výchozí stav. |
| --- | --- |

5.1.1

Stav při dodání: výrobky se zkoušejí v konfiguraci, v níž jsou dodávány, přičemž touto konfigurací se rozumí jak konfigurace hardwaru, tak nastavení systému, pokud není v této zkušební metodě stanoveno jinak. U všech případných možností softwaru se zvolí výchozí stav.

| 5.1.2 | Místo měření: veškerá měření příkonu se provádí v bodě mezi zdrojem střídavého napájení a zkoušenou jednotkou. Mezi měřičem příkonu a zkoušenou jednotkou nesmí být zapojeny žádné zdroje nepřerušovaného napájení (UPS). Měřič příkonu musí zůstat připojen, dokud se plně nezaznamenají všechny údaje o příkonu v klidovém a aktivním stavu. Při zkoušení blade systému se příkon měří na vstupu do skříně blade (tj. na zdrojích napájení, kde dochází k přeměně rozvodného napětí datového centra na rozvodné napětí skříně). |
| --- | --- |

5.1.2

Místo měření: veškerá měření příkonu se provádí v bodě mezi zdrojem střídavého napájení a zkoušenou jednotkou. Mezi měřičem příkonu a zkoušenou jednotkou nesmí být zapojeny žádné zdroje nepřerušovaného napájení (UPS). Měřič příkonu musí zůstat připojen, dokud se plně nezaznamenají všechny údaje o příkonu v klidovém a aktivním stavu. Při zkoušení blade systému se příkon měří na vstupu do skříně blade (tj. na zdrojích napájení, kde dochází k přeměně rozvodného napětí datového centra na rozvodné napětí skříně).

| 5.1.3 | Proudění vzduchu: je zakázáno cíleně přivádět vzduch do blízkosti zkoušeného zařízení způsobem, jenž by neodpovídal normálním podmínkám provozu v datovém centru. |
| --- | --- |

5.1.3

Proudění vzduchu: je zakázáno cíleně přivádět vzduch do blízkosti zkoušeného zařízení způsobem, jenž by neodpovídal normálním podmínkám provozu v datovém centru.

| 5.1.4 | Zdroje napájení: všechny zdroje napájení musí být připojeny a v provozu.
  Zkoušená jednotka s více zdroji napájení: v průběhu zkoušky musí být všechny zdroje napájení připojeny ke zdroji střídavého napájení a musí být v provozu. Je-li třeba, lze k zapojení více zdrojů napájení do jednoho zdroje elektrického napětí použít rozvaděč (Power Distribution Unit, PDU). Při použití PDU musí být do měření příkonu zkoušené jednotky zahrnuta veškerá dodatečná spotřeba vyplývající z použití PDU. Při zkoušení blade serverů v konfiguraci se skříní osazenou z poloviny lze zdroje napájení pro neobsazené napájecí okruhy odpojit (více informací viz oddíl 5.2.4 písm. b)). |
| --- | --- |

5.1.4

Zdroje napájení: všechny zdroje napájení musí být připojeny a v provozu.

Zkoušená jednotka s více zdroji napájení: v průběhu zkoušky musí být všechny zdroje napájení připojeny ke zdroji střídavého napájení a musí být v provozu. Je-li třeba, lze k zapojení více zdrojů napájení do jednoho zdroje elektrického napětí použít rozvaděč (Power Distribution Unit, PDU). Při použití PDU musí být do měření příkonu zkoušené jednotky zahrnuta veškerá dodatečná spotřeba vyplývající z použití PDU. Při zkoušení blade serverů v konfiguraci se skříní osazenou z poloviny lze zdroje napájení pro neobsazené napájecí okruhy odpojit (více informací viz oddíl 5.2.4 písm. b)).

| 5.1.5 | Řízení spotřeby a operační systém: instaluje se dodaný operační systém nebo reprezentativní operační systém. Výrobky dodávané bez operačního systému se zkoušejí s jakýmkoliv nainstalovaným operačním systémem, který je kompatibilní. Všechny techniky řízení spotřeby a/nebo úsporné funkce se u všech zkoušek ponechají ve stavu při dodání. Pokud jde o funkce řízení spotřeby, jež vyžadují přítomnost operačního systému (tj. ty, které nejsou explicitně řízeny systémem BIOS nebo řídicím kontrolérem), zkouší se pouze funkce řízení spotřeby, jež operační systém zapíná ve standardním nastavení. |
| --- | --- |

5.1.5

Řízení spotřeby a operační systém: instaluje se dodaný operační systém nebo reprezentativní operační systém. Výrobky dodávané bez operačního systému se zkoušejí s jakýmkoliv nainstalovaným operačním systémem, který je kompatibilní. Všechny techniky řízení spotřeby a/nebo úsporné funkce se u všech zkoušek ponechají ve stavu při dodání. Pokud jde o funkce řízení spotřeby, jež vyžadují přítomnost operačního systému (tj. ty, které nejsou explicitně řízeny systémem BIOS nebo řídicím kontrolérem), zkouší se pouze funkce řízení spotřeby, jež operační systém zapíná ve standardním nastavení.

| 5.1.6 | Zařízení k ukládání dat: pro účely způsobilosti k získání osvědčení se výrobky zkoušejí nejméně s jedním nainstalovaným pevným diskem (HDD) nebo polovodičovým pevným diskem (SSD). Výrobky, které neobsahují předinstalované pevné disky (HDD nebo SSD), se zkoušejí s konfigurací pro ukládání dat používanou v identickém modelu nabízeném k prodeji, který předinstalované pevné disky obsahuje. Výrobky, jež nepodporují instalaci pevných disků (HDD nebo SSD) a namísto nich se spoléhají výlučně na externí řešení k ukládání dat (např. sítě SAN) se zkoušejí za použití externích řešení k ukládání dat. |
| --- | --- |

5.1.6

Zařízení k ukládání dat: pro účely způsobilosti k získání osvědčení se výrobky zkoušejí nejméně s jedním nainstalovaným pevným diskem (HDD) nebo polovodičovým pevným diskem (SSD). Výrobky, které neobsahují předinstalované pevné disky (HDD nebo SSD), se zkoušejí s konfigurací pro ukládání dat používanou v identickém modelu nabízeném k prodeji, který předinstalované pevné disky obsahuje. Výrobky, jež nepodporují instalaci pevných disků (HDD nebo SSD) a namísto nich se spoléhají výlučně na externí řešení k ukládání dat (např. sítě SAN) se zkoušejí za použití externích řešení k ukládání dat.

| 5.1.7 | Blade systém a dvojuzlové/víceuzlové servery: u blade systémů nebo dvojuzlových/víceuzlových serverů musí mít každý uzel či blade server totožnou konfiguraci, a to včetně všech hardwarových součástí a nastavení softwaru/řízení spotřeby. U těchto systémů je navíc třeba měření provádět tak, aby bylo zajištěno, že měřič příkonu během zkoušky zaznamená veškerý příkon všech zkoušených uzlů/blade serverů. |
| --- | --- |

5.1.7

Blade systém a dvojuzlové/víceuzlové servery: u blade systémů nebo dvojuzlových/víceuzlových serverů musí mít každý uzel či blade server totožnou konfiguraci, a to včetně všech hardwarových součástí a nastavení softwaru/řízení spotřeby. U těchto systémů je navíc třeba měření provádět tak, aby bylo zajištěno, že měřič příkonu během zkoušky zaznamená veškerý příkon všech zkoušených uzlů/blade serverů.

| 5.1.8 | Skříň blade: skříň blade musí být vybavena alespoň funkcemi napájení, chlazení a síťovými funkcemi pro všechny blade servery. Skříň musí být osazena podle oddílu 5.2.4. Všechna měření příkonu u blade systémů se provádějí na vstupu skříně. |
| --- | --- |

5.1.8

Skříň blade: skříň blade musí být vybavena alespoň funkcemi napájení, chlazení a síťovými funkcemi pro všechny blade servery. Skříň musí být osazena podle oddílu 5.2.4. Všechna měření příkonu u blade systémů se provádějí na vstupu skříně.

| 5.1.9 | Nastavení systému BIOS a systému zkoušené jednotky: všechna nastavení systému BIOS musí odpovídat nastavení při dodání, není-li v této zkušební metodě stanoveno jinak. |
| --- | --- |

5.1.9

Nastavení systému BIOS a systému zkoušené jednotky: všechna nastavení systému BIOS musí odpovídat nastavení při dodání, není-li v této zkušební metodě stanoveno jinak.

| 5.1.10 | Vstup/výstup a síťové připojení: zkoušená jednotka musí mít alespoň jeden port připojený k síťovému přepínači standardu Ethernet. Tento přepínač musí podporovat provoz při nejvyšší a nejnižší jmenovité rychlosti síťového připojení zkoušené jednotky. Síťové připojení musí být během všech zkoušek aktivní, a i když musí být spojení připraveno a schopno přenášet pakety, není během zkoušky vyžadován přenos konkrétního provozu. Pro účely zkoušky je třeba zajistit, aby měla zkoušená jednotka k dispozici alespoň jeden port standardu Ethernet (pouze v případě, kdy základní deska nepodporuje standard Ethernet, se použije jedna přídavná karta). |
| --- | --- |

5.1.10

Vstup/výstup a síťové připojení: zkoušená jednotka musí mít alespoň jeden port připojený k síťovému přepínači standardu Ethernet. Tento přepínač musí podporovat provoz při nejvyšší a nejnižší jmenovité rychlosti síťového připojení zkoušené jednotky. Síťové připojení musí být během všech zkoušek aktivní, a i když musí být spojení připraveno a schopno přenášet pakety, není během zkoušky vyžadován přenos konkrétního provozu. Pro účely zkoušky je třeba zajistit, aby měla zkoušená jednotka k dispozici alespoň jeden port standardu Ethernet (pouze v případě, kdy základní deska nepodporuje standard Ethernet, se použije jedna přídavná karta).

| 5.1.11 | Připojení standardu Ethernet: výrobky, které ve stavu při dodání podporují standard Energy Efficient Ethernet (energeticky účinný Ethernet podle normy IEEE 802.3az), se během zkoušky připojí pouze k síťovému zařízení, které také splňuje standard Energy Efficient Ethernet. Při všech zkouškách se musí přijmout vhodná opatření k tomu, aby byly funkce standardu Energy Efficient Ethernet zapnuty na obou koncích síťového připojení. |
| --- | --- |

5.1.11

Připojení standardu Ethernet: výrobky, které ve stavu při dodání podporují standard Energy Efficient Ethernet (energeticky účinný Ethernet podle normy IEEE 802.3az), se během zkoušky připojí pouze k síťovému zařízení, které také splňuje standard Energy Efficient Ethernet. Při všech zkouškách se musí přijmout vhodná opatření k tomu, aby byly funkce standardu Energy Efficient Ethernet zapnuty na obou koncích síťového připojení.

5.2   Příprava zkoušené jednotky

| 5.2.1 | Zkoušená jednotka se zkouší s procesorovými paticemi osazenými podle oddílu 6.1.2 kritérií způsobilosti pro ENERGY STAR verze 2.0. |
| --- | --- |

5.2.1

Zkoušená jednotka se zkouší s procesorovými paticemi osazenými podle oddílu 6.1.2 kritérií způsobilosti pro ENERGY STAR verze 2.0.

| 5.2.2 | Zkoušená jednotka se nainstaluje do zkušebního rámu či stanoviště. Se zkoušenou jednotkou se nesmí až do ukončení zkoušky fyzicky manipulovat. |
| --- | --- |

5.2.2

Zkoušená jednotka se nainstaluje do zkušebního rámu či stanoviště. Se zkoušenou jednotkou se nesmí až do ukončení zkoušky fyzicky manipulovat.

| 5.2.3 | Pokud je zkoušenou jednotkou víceuzlový systém, je třeba provést zkoušku spotřeby energie na jeden uzel v konfiguraci s plně osazenou skříní. Všechny víceuzlové servery instalované ve skříni musí být totožné a mít tutéž konfiguraci. |
| --- | --- |

5.2.3

Pokud je zkoušenou jednotkou víceuzlový systém, je třeba provést zkoušku spotřeby energie na jeden uzel v konfiguraci s plně osazenou skříní. Všechny víceuzlové servery instalované ve skříni musí být totožné a mít tutéž konfiguraci.

| 5.2.4 | Pokud je zkoušenou jednotkou blade systém, je třeba provést zkoušku spotřeby energie blade serverů v konfiguraci s polovičním osazením skříně s možností provést dodatečnou zkoušku zkoušené jednotky v konfiguraci s plně osazenou skříní. Skříň blade systému se osadí takto:






  a) | Konfigurace jednotlivých blade serverů:
  Všechny blade servery instalované ve skříni blade musí být totožné, s toutéž konfigurací (homogenní). |
| --- | --- | --- |

5.2.4

Pokud je zkoušenou jednotkou blade systém, je třeba provést zkoušku spotřeby energie blade serverů v konfiguraci s polovičním osazením skříně s možností provést dodatečnou zkoušku zkoušené jednotky v konfiguraci s plně osazenou skříní. Skříň blade systému se osadí takto:

a)

Konfigurace jednotlivých blade serverů:

Všechny blade servery instalované ve skříni blade musí být totožné, s toutéž konfigurací (homogenní).

| b) | Osazení skříně z poloviny (povinné)






  1) | Spočítá se počet blade serverů potřebný k osazení poloviny pozic pro blade servery s jednotkovou šířkou, jež jsou ve skříni blade k dispozici. |
| --- | --- | --- |

b)

Osazení skříně z poloviny (povinné)

1)

Spočítá se počet blade serverů potřebný k osazení poloviny pozic pro blade servery s jednotkovou šířkou, jež jsou ve skříni blade k dispozici.

| 2) | U skříně blade s více napájecími okruhy se zvolí takový počet napájecích okruhů, který se co nejvíce blíží polovičnímu osazení skříně. V případech, kdy mají k polovičnímu osazení skříně stejně blízko dvě varianty, se zkouška provede s okruhem (nebo kombinací okruhů), která využívá větší počet blade serverů.

  Příklad 1: Daná skříň blade podporuje až 7 blade serverů s jednotkovou šířkou ve dvou napájecích okruzích. Jeden napájecí okruh podporuje 3 blade servery, druhý 4. V tomto případě se při zkoušce plně osadí napájecí okruh podporující 4 blade servery, zatímco druhý napájecí okruh zůstane neosazený.

  Příklad 2: Daná skříň blade podporuje až 16 blade serverů s jednotkovou šířkou ve čtyřech napájecích okruzích. Každý z těchto čtyř napájecích okruhů podporuje 4 blade servery. V tomto případě se při zkoušce plně osadí dva napájecí okruhy, zatímco zbylé dva napájecí okruhy zůstanou neosazeny. |
| --- | --- |

2)

U skříně blade s více napájecími okruhy se zvolí takový počet napájecích okruhů, který se co nejvíce blíží polovičnímu osazení skříně. V případech, kdy mají k polovičnímu osazení skříně stejně blízko dvě varianty, se zkouška provede s okruhem (nebo kombinací okruhů), která využívá větší počet blade serverů.

Příklad 1: Daná skříň blade podporuje až 7 blade serverů s jednotkovou šířkou ve dvou napájecích okruzích. Jeden napájecí okruh podporuje 3 blade servery, druhý 4. V tomto případě se při zkoušce plně osadí napájecí okruh podporující 4 blade servery, zatímco druhý napájecí okruh zůstane neosazený.

Příklad 2: Daná skříň blade podporuje až 16 blade serverů s jednotkovou šířkou ve čtyřech napájecích okruzích. Každý z těchto čtyř napájecích okruhů podporuje 4 blade servery. V tomto případě se při zkoušce plně osadí dva napájecí okruhy, zatímco zbylé dva napájecí okruhy zůstanou neosazeny.

| 3) | Je potřeba dodržet veškerá doporučení uvedená v uživatelské příručce a doporučení výrobce týkající se částečného osazení skříně, což s sebou případně může nést nutnost odpojit některé zdroje napájení a chladicí ventilátory pro neosazené napájecí okruhy. |
| --- | --- |

3)

Je potřeba dodržet veškerá doporučení uvedená v uživatelské příručce a doporučení výrobce týkající se částečného osazení skříně, což s sebou případně může nést nutnost odpojit některé zdroje napájení a chladicí ventilátory pro neosazené napájecí okruhy.

| 4) | Nejsou-li doporučení z uživatelské příručky k dispozici nebo nejsou-li úplná, je namístě použít následující postup:






  i) | Napájecí okruhy se plně osadí. |
| --- | --- | --- |

4)

Nejsou-li doporučení z uživatelské příručky k dispozici nebo nejsou-li úplná, je namístě použít následující postup:

i)

Napájecí okruhy se plně osadí.

| ii) | Pokud možno se odpojí zdroje napájení a chladicí ventilátory pro neosazené napájecí okruhy. |
| --- | --- |

ii)

Pokud možno se odpojí zdroje napájení a chladicí ventilátory pro neosazené napájecí okruhy.

| iii) | Všechny prázdné pozice se na dobu zkoušky zakryjí záslepkami, případně lze toku vzduchu zabránit jiným rovnocenným způsobem. |
| --- | --- |

iii)

Všechny prázdné pozice se na dobu zkoušky zakryjí záslepkami, případně lze toku vzduchu zabránit jiným rovnocenným způsobem.

| c) | Plné osazení skříně (volitelné)
  Osadí se všechny dostupné pozice ve skříni. Všechny zdroje napájení a chladicí ventilátory musí být zapojeny. Provedou se všechny potřebné zkoušky podle zkušebního postupu uvedeného v oddíle 6. |
| --- | --- |

c)

Plné osazení skříně (volitelné)

Osadí se všechny dostupné pozice ve skříni. Všechny zdroje napájení a chladicí ventilátory musí být zapojeny. Provedou se všechny potřebné zkoušky podle zkušebního postupu uvedeného v oddíle 6.

| 5.2.5 | Zkoušená jednotka se připojí k síťovému přepínači standardu Ethernet (IEEE 802.3). Připojení musí zůstat aktivní po celou dobu zkoušky s výjimkou krátkých přerušení potřebných pro přechod mezi přenosovými rychlostmi připojení. |
| --- | --- |

5.2.5

Zkoušená jednotka se připojí k síťovému přepínači standardu Ethernet (IEEE 802.3). Připojení musí zůstat aktivní po celou dobu zkoušky s výjimkou krátkých přerušení potřebných pro přechod mezi přenosovými rychlostmi připojení.

| 5.2.6 | Řídicí systém potřebný k řízení zátěže v rámci nástroje SERT, ke sběru dat či k jinému druhu podpory při zkoušce zkoušené jednotky musí být připojen k témuž síťovému přepínači jako zkoušená jednotka a musí splňovat všechny ostatní požadavky zkoušené jednotky na síť. Zkoušená jednotka i řídicí systém se nakonfigurují tak, aby mohly komunikovat prostřednictvím sítě. |
| --- | --- |

5.2.6

Řídicí systém potřebný k řízení zátěže v rámci nástroje SERT, ke sběru dat či k jinému druhu podpory při zkoušce zkoušené jednotky musí být připojen k témuž síťovému přepínači jako zkoušená jednotka a musí splňovat všechny ostatní požadavky zkoušené jednotky na síť. Zkoušená jednotka i řídicí systém se nakonfigurují tak, aby mohly komunikovat prostřednictvím sítě.

| 5.2.7 | Měřič příkonu se připojí ke zdroji střídavého napětí s vhodným napětím a frekvencí k provedení zkoušky podle oddílu 4. |
| --- | --- |

5.2.7

Měřič příkonu se připojí ke zdroji střídavého napětí s vhodným napětím a frekvencí k provedení zkoušky podle oddílu 4.

| 5.2.8 | Zkoušená jednotka se zapojí do měřicí zásuvky měřiče příkonu podle pokynů uvedených v oddíle 5.1.2. |
| --- | --- |

5.2.8

Zkoušená jednotka se zapojí do měřicí zásuvky měřiče příkonu podle pokynů uvedených v oddíle 5.1.2.

| 5.2.9 | Výstupní datové rozhraní měřiče příkonu a snímač teploty se zapojí do příslušného vstupu řídicího systému. |
| --- | --- |

5.2.9

Výstupní datové rozhraní měřiče příkonu a snímač teploty se zapojí do příslušného vstupu řídicího systému.

| 5.2.10 | Ověří se, že konfigurace zkoušené jednotky odpovídá konfiguraci při dodání. |
| --- | --- |

5.2.10

Ověří se, že konfigurace zkoušené jednotky odpovídá konfiguraci při dodání.

| 5.2.11 | Ověří se, že řídicí systém a zkoušená jednotka jsou připojeny k téže interní síti prostřednictvím síťového přepínače standardu Ethernet. |
| --- | --- |

5.2.11

Ověří se, že řídicí systém a zkoušená jednotka jsou připojeny k téže interní síti prostřednictvím síťového přepínače standardu Ethernet.

| 5.2.12 | Běžným příkazem ping se ověří, zda mohou řídicí systém a zkoušená jednotka vzájemně komunikovat. |
| --- | --- |

5.2.12

Běžným příkazem ping se ověří, zda mohou řídicí systém a zkoušená jednotka vzájemně komunikovat.

| 5.2.13 | Na zkoušené jednotce a řídicím systému se nainstaluje nástroj SERT 1.0.0 podle uživatelské příručky SERT User Guide 1.0.0
   (15). |
| --- | --- |

5.2.13

Na zkoušené jednotce a řídicím systému se nainstaluje nástroj SERT 1.0.0 podle uživatelské příručky SERT User Guide 1.0.0
   (15).

6.   Zkušební postupy u všech výrobků

6.1   Zkouška v klidovém stavu

| 6.1.1 | Zapne se zkoušená jednotka, a to buď pomocí vypínače, nebo připojením k elektrické síti. |
| --- | --- |

6.1.1

Zapne se zkoušená jednotka, a to buď pomocí vypínače, nebo připojením k elektrické síti.

| 6.1.2 | Zapne se řídicí systém. |
| --- | --- |

6.1.2

Zapne se řídicí systém.

| 6.1.3 | Zahájí se záznam uplynulé doby. |
| --- | --- |

6.1.3

Zahájí se záznam uplynulé doby.

| 6.1.4 | Po uplynutí 5 až 15 minut od úspěšného prvotního zavedení systému nebo přihlášení se měřič příkonu nastaví tak, aby začal sbírat hodnoty příkonu v klidovém stavu s periodou nejméně jednoho odečtu za sekundu. |
| --- | --- |

6.1.4

Po uplynutí 5 až 15 minut od úspěšného prvotního zavedení systému nebo přihlášení se měřič příkonu nastaví tak, aby začal sbírat hodnoty příkonu v klidovém stavu s periodou nejméně jednoho odečtu za sekundu.

| 6.1.5 | Po dobu 30 minut se sbírají hodnoty příkonu v klidovém stavu. Zkoušená jednotka musí po celou tuto dobu zůstat v klidovém stavu a nesmí přejít do režimů s omezenou funkčností a nižší spotřebou energie (např. do režimu spánku nebo do režimu hibernace). |
| --- | --- |

6.1.5

Po dobu 30 minut se sbírají hodnoty příkonu v klidovém stavu. Zkoušená jednotka musí po celou tuto dobu zůstat v klidovém stavu a nesmí přejít do režimů s omezenou funkčností a nižší spotřebou energie (např. do režimu spánku nebo do režimu hibernace).

| 6.1.6 | Zaznamená se průměrný příkon (aritmetický průměr) v klidovém stavu během 30 minutové zkušební doby. |
| --- | --- |

6.1.6

Zaznamená se průměrný příkon (aritmetický průměr) v klidovém stavu během 30 minutové zkušební doby.

| 6.1.7 | Při zkoušení víceuzlového systému nebo blade systému se příkon na jeden uzel či jeden blade server odvodí takto:






  a) | Naměřená hodnota celkového příkonu v klidovém stavu podle oddílu 6.1.6 se vydělí počtem uzlů/blade serverů instalovaných pro účely zkoušky. |
| --- | --- | --- |

6.1.7

Při zkoušení víceuzlového systému nebo blade systému se příkon na jeden uzel či jeden blade server odvodí takto:

a)

Naměřená hodnota celkového příkonu v klidovém stavu podle oddílu 6.1.6 se vydělí počtem uzlů/blade serverů instalovaných pro účely zkoušky.

| b) | Pro každé měření se zaznamená naměřený celkový příkon a příkon na jeden uzel/blade server vypočtený podle oddílu 6.1.7 písm. a). |
| --- | --- |

b)

Pro každé měření se zaznamená naměřený celkový příkon a příkon na jeden uzel/blade server vypočtený podle oddílu 6.1.7 písm. a).

6.2   Zkouška v aktivním stavu za použití nástroje SERT

| 6.2.1 | Opětovně se zavede systém zkoušené jednotky. |
| --- | --- |

6.2.1

Opětovně se zavede systém zkoušené jednotky.

| 6.2.2 | Po uplynutí 5 až 15 minut od úspěšného prvotního zavedení systému nebo přihlášení se zapne nástroj SERT podle uživatelské příručky SERT User Guide 1.0.0. |
| --- | --- |

6.2.2

Po uplynutí 5 až 15 minut od úspěšného prvotního zavedení systému nebo přihlášení se zapne nástroj SERT podle uživatelské příručky SERT User Guide 1.0.0.

| 6.2.3 | K úspěšnému spuštění nástroje SERT je třeba provést všechny kroky uvedené v uživatelské příručce SERT User Guide 1.0.0. |
| --- | --- |

6.2.3

K úspěšnému spuštění nástroje SERT je třeba provést všechny kroky uvedené v uživatelské příručce SERT User Guide 1.0.0.

| 6.2.4 | Manuální zásahy do řídicího systému, zkoušené jednotky nebo jejího vnitřního či vnějšího prostředí anebo jejich optimalizace jsou po dobu běhu nástroje SERT zakázány. |
| --- | --- |

6.2.4

Manuální zásahy do řídicího systému, zkoušené jednotky nebo jejího vnitřního či vnějšího prostředí anebo jejich optimalizace jsou po dobu běhu nástroje SERT zakázány.

| 6.2.5 | Jakmile nástroj SERT skončí činnost, přiloží se k výsledkům zkoušky tyto soubory:






  a) | results.xml; |
| --- | --- | --- |

6.2.5

Jakmile nástroj SERT skončí činnost, přiloží se k výsledkům zkoušky tyto soubory:

a)

results.xml;

| b) | results.html; |
| --- | --- |

b)

results.html;

| c) | results.txt; |
| --- | --- |

c)

results.txt;

| d) | všechny soubory results-chart ve formátu png (tj. results-chart0.png, results-chart1.png atd.); |
| --- | --- |

d)

všechny soubory results-chart ve formátu png (tj. results-chart0.png, results-chart1.png atd.);

| e) | results-details.html; |
| --- | --- |

e)

results-details.html;

| f) | results-details.txt; |
| --- | --- |

f)

results-details.txt;

| g) | všechny soubory results-details-chart ve formátu png (tj. results-details-chart0.png, results-details-chart1.png atd.). |
| --- | --- |

g)

všechny soubory results-details-chart ve formátu png (tj. results-details-chart0.png, results-details-chart1.png atd.).

IV.   SPECIFIKACE ZOBRAZOVACÍCH ZAŘÍZENÍ (VERZE 2.0)

1.   Definice

| 1.1 | Typy výrobků:






  1.1.1. | Tiskárna: výrobek, jehož primární funkcí je produkovat na základě elektronických vstupních informací papírový výstup. Tiskárna je schopna přijímat informace ze samostatných počítačů nebo počítačů zapojených do sítě nebo z jiných vstupních zařízení (např. digitálních fotoaparátů). Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako tiskárny, a tiskárny, které mohou být na místě rozšířeny tak, aby splňovaly definici multifunkčního zařízení. |
| --- | --- | --- |

1.1

Typy výrobků:

1.1.1.

Tiskárna: výrobek, jehož primární funkcí je produkovat na základě elektronických vstupních informací papírový výstup. Tiskárna je schopna přijímat informace ze samostatných počítačů nebo počítačů zapojených do sítě nebo z jiných vstupních zařízení (např. digitálních fotoaparátů). Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako tiskárny, a tiskárny, které mohou být na místě rozšířeny tak, aby splňovaly definici multifunkčního zařízení.

| 1.1.2. | Skener: výrobek, jehož primární funkcí je převádět papírové předlohy na elektronické obrazy, které lze uchovávat, editovat, konvertovat či přenášet, a to především v prostředí osobních počítačů. Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako skenery. |
| --- | --- |

1.1.2.

Skener: výrobek, jehož primární funkcí je převádět papírové předlohy na elektronické obrazy, které lze uchovávat, editovat, konvertovat či přenášet, a to především v prostředí osobních počítačů. Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako skenery.

| 1.1.3. | Kopírka: výrobek, jehož primární funkcí je vytvářet papírové kopie z papírových předloh. Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako kopírky a rozšiřitelné digitální kopírky. |
| --- | --- |

1.1.3.

Kopírka: výrobek, jehož primární funkcí je vytvářet papírové kopie z papírových předloh. Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako kopírky a rozšiřitelné digitální kopírky.

| 1.1.4. | Fax: výrobek, jehož primárními funkcemi je 1) skenování papírových předloh za účelem jejich elektronického přenosu vzdáleným jednotkám a 2) příjem elektronických přenosů za účelem zhotovení papírového výstupu. Fax může být rovněž schopen zhotovovat papírové kopie. K elektronickému přenosu informací dochází primárně po veřejné telefonní síti, ale může být realizován i po počítačové síti nebo po internetu. Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako faxy. |
| --- | --- |

1.1.4.

Fax: výrobek, jehož primárními funkcemi je 1) skenování papírových předloh za účelem jejich elektronického přenosu vzdáleným jednotkám a 2) příjem elektronických přenosů za účelem zhotovení papírového výstupu. Fax může být rovněž schopen zhotovovat papírové kopie. K elektronickému přenosu informací dochází primárně po veřejné telefonní síti, ale může být realizován i po počítačové síti nebo po internetu. Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako faxy.

| 1.1.5. | Multifunkční zařízení: výrobek, který vykonává dvě nebo více ze základních funkcí tiskárny, skeneru, kopírky nebo faxu. Multifunkční zařízení může mít fyzicky integrované uspořádání, nebo se skládat z kombinace funkčně integrovaných součástí. U multifunkčního zařízení se funkce kopírování považuje za odlišnou od funkce příležitostného kopírování jednotlivých archů papíru, které umožňují některé faxy. Tato definice zahrnuje výrobky, které jsou uváděny na trh jako multifunkční zařízení a „multifunkční výrobky“. |
| --- | --- |

1.1.5.

Multifunkční zařízení: výrobek, který vykonává dvě nebo více ze základních funkcí tiskárny, skeneru, kopírky nebo faxu. Multifunkční zařízení může mít fyzicky integrované uspořádání, nebo se skládat z kombinace funkčně integrovaných součástí. U multifunkčního zařízení se funkce kopírování považuje za odlišnou od funkce příležitostného kopírování jednotlivých archů papíru, které umožňují některé faxy. Tato definice zahrnuje výrobky, které jsou uváděny na trh jako multifunkční zařízení a „multifunkční výrobky“.

| 1.1.6. | Digitální duplikátor: výrobek prodávaný jako plně automatizovaný rozmnožovací systém využívající metodu duplikace s pomocí šablony s funkcí digitální reprodukce. Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako digitální duplikátory. |
| --- | --- |

1.1.6.

Digitální duplikátor: výrobek prodávaný jako plně automatizovaný rozmnožovací systém využívající metodu duplikace s pomocí šablony s funkcí digitální reprodukce. Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako digitální duplikátory.

| 1.1.7. | Frankovací stroj: výrobek, jehož primární funkcí je tisk poštovného na poštovní zásilky. Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako frankovací stroje. |
| --- | --- |

1.1.7.

Frankovací stroj: výrobek, jehož primární funkcí je tisk poštovného na poštovní zásilky. Tato definice má zahrnovat výrobky, které jsou uváděny na trh jako frankovací stroje.

| 1.2. | Technologie tisku:






  1.2.1. | Přímý tepelný tisk: technologie tisku, při níž dochází k vypalování bodů na tiskové médium opatřené speciálním nátěrem při průchodu nad zahřátou tiskovou hlavou. Výrobky pro přímý tepelný tisk nepoužívají pásky. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Technologie tisku:

1.2.1.

Přímý tepelný tisk: technologie tisku, při níž dochází k vypalování bodů na tiskové médium opatřené speciálním nátěrem při průchodu nad zahřátou tiskovou hlavou. Výrobky pro přímý tepelný tisk nepoužívají pásky.

| 1.2.2. | Sublimační tisk: technologie tisku, při níž dochází k ukládání (sublimaci) barvy na tiskové médium v důsledku dodávání energie topným elementům. |
| --- | --- |

1.2.2.

Sublimační tisk: technologie tisku, při níž dochází k ukládání (sublimaci) barvy na tiskové médium v důsledku dodávání energie topným elementům.

| 1.2.3. | Elektrofotografický tisk: technologie tisku, při níž dochází k osvícení fotonosiče ve vzoru odpovídajícímu požadovanému výstupnímu obrazu světelným zdrojem, vyvolání obrazu s částečkami toneru s pomocí obrazu skrytého na fotonosiči, který určuje, v kterých místech má být toner přítomen a v kterých nikoli, přenesení toneru na konečné tiskové médium a jeho zatavení, čímž se výstup stane trvalým. Pro účely této specifikace musí výrobky s funkcí barevného elektrofotografického tisku nabízet tři nebo více jedinečných tonerových barev současně, zatímco výrobky s funkcí monochromatického elektrofotografického tisku současně nabízejí jednu nebo dvě jedinečné tonerové barvy. Tato definice zahrnuje technologie osvícení využívající laser, elektroluminiscenční diody (LED) a displej s tekutými krystaly (LCD). |
| --- | --- |

1.2.3.

Elektrofotografický tisk: technologie tisku, při níž dochází k osvícení fotonosiče ve vzoru odpovídajícímu požadovanému výstupnímu obrazu světelným zdrojem, vyvolání obrazu s částečkami toneru s pomocí obrazu skrytého na fotonosiči, který určuje, v kterých místech má být toner přítomen a v kterých nikoli, přenesení toneru na konečné tiskové médium a jeho zatavení, čímž se výstup stane trvalým. Pro účely této specifikace musí výrobky s funkcí barevného elektrofotografického tisku nabízet tři nebo více jedinečných tonerových barev současně, zatímco výrobky s funkcí monochromatického elektrofotografického tisku současně nabízejí jednu nebo dvě jedinečné tonerové barvy. Tato definice zahrnuje technologie osvícení využívající laser, elektroluminiscenční diody (LED) a displej s tekutými krystaly (LCD).

| 1.2.4. | Úderový tisk: technologie tisku, při níž dochází ke vzniku požadovaného výstupního obrazu přenosem barvy z „pásky“ na tiskové médium prostřednictvím úderů. Tato definice zahrnuje úderovou technologii bodovou a FFC. |
| --- | --- |

1.2.4.

Úderový tisk: technologie tisku, při níž dochází ke vzniku požadovaného výstupního obrazu přenosem barvy z „pásky“ na tiskové médium prostřednictvím úderů. Tato definice zahrnuje úderovou technologii bodovou a FFC.

| 1.2.5. | Inkoustový tisk: technologie tisku, při níž dochází k maticově uspořádanému ukládání malých kapek barvy přímo na tiskové médium. Pro účely této specifikace musí výrobky s funkcí barevného inkoustového tisku nabízet současně dvě nebo více jedinečných barev, zatímco výrobky s funkcí monochromatického inkoustového tisku nabízejí v jednom okamžiku barvu jen jednu. Tato definice zahrnuje piezoelektrický inkoustový tisk, sublimační inkoustový tisk a termální inkoustový tisk. Tato definice nezahrnuje vysoce výkonný inkoustový tisk. |
| --- | --- |

1.2.5.

Inkoustový tisk: technologie tisku, při níž dochází k maticově uspořádanému ukládání malých kapek barvy přímo na tiskové médium. Pro účely této specifikace musí výrobky s funkcí barevného inkoustového tisku nabízet současně dvě nebo více jedinečných barev, zatímco výrobky s funkcí monochromatického inkoustového tisku nabízejí v jednom okamžiku barvu jen jednu. Tato definice zahrnuje piezoelektrický inkoustový tisk, sublimační inkoustový tisk a termální inkoustový tisk. Tato definice nezahrnuje vysoce výkonný inkoustový tisk.

| 1.2.6. | Vysoce výkonný inkoustový tisk: technologie inkoustového tisku, jejíž součástí je uspořádání trysek podél celé šířky stránky a/nebo schopnost sušit inkoust na tiskovém médiu pomocí doplňkových mechanismů ohřevu média. Výrobky s funkcí vysoce výkonného inkoustového tisku se používají komerčně v situacích, v nichž se obvykle používají produkty, které využívají elektrofotografickou technologii tisku. |
| --- | --- |

1.2.6.

Vysoce výkonný inkoustový tisk: technologie inkoustového tisku, jejíž součástí je uspořádání trysek podél celé šířky stránky a/nebo schopnost sušit inkoust na tiskovém médiu pomocí doplňkových mechanismů ohřevu média. Výrobky s funkcí vysoce výkonného inkoustového tisku se používají komerčně v situacích, v nichž se obvykle používají produkty, které využívají elektrofotografickou technologii tisku.

| 1.2.7. | Pevný inkoustový tisk: technologie tisku, při níž se používá inkoust, který je za běžné pokojové teploty v pevném skupenství a zkapalní po zahřátí na tiskovou teplotu. Tato definice zahrnuje jak přímý přenos, tak ofsetový přenos přes válec nebo pásku. |
| --- | --- |

1.2.7.

Pevný inkoustový tisk: technologie tisku, při níž se používá inkoust, který je za běžné pokojové teploty v pevném skupenství a zkapalní po zahřátí na tiskovou teplotu. Tato definice zahrnuje jak přímý přenos, tak ofsetový přenos přes válec nebo pásku.

| 1.2.8. | Šablona: technologie tisku, při níž dochází k přenosu obrazu na tiskové médium z šablony, která je nasazena na nabarvený válec. |
| --- | --- |

1.2.8.

Šablona: technologie tisku, při níž dochází k přenosu obrazu na tiskové médium z šablony, která je nasazena na nabarvený válec.

| 1.2.9. | Tepelný přenos: technologie tisku, při níž dochází k maticově uspořádanému ukládání malých kapek původně pevné barvy (obvykle barevných vosků) v roztaveném/kapalném stavu přímo na tiskové médium. Tepelný přenos se odlišuje od inkoustového tisku v tom, že inkoust je při pokojové teplotě pevný a zkapalňuje teplem. |
| --- | --- |

1.2.9.

Tepelný přenos: technologie tisku, při níž dochází k maticově uspořádanému ukládání malých kapek původně pevné barvy (obvykle barevných vosků) v roztaveném/kapalném stavu přímo na tiskové médium. Tepelný přenos se odlišuje od inkoustového tisku v tom, že inkoust je při pokojové teplotě pevný a zkapalňuje teplem.

| 1.3. | Provozní režimy:






  1.3.1. | Režim „zapnuto“:






  a) | Aktivní stav: stav spotřeby, ve kterém je výrobek připojen ke zdroji elektrické energie a aktivně zhotovuje výstup nebo vykonává jakoukoli ze svých dalších primárních funkcí. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Provozní režimy:

1.3.1.

Režim „zapnuto“:

a)

Aktivní stav: stav spotřeby, ve kterém je výrobek připojen ke zdroji elektrické energie a aktivně zhotovuje výstup nebo vykonává jakoukoli ze svých dalších primárních funkcí.

| b) | Stav připravenosti: stav spotřeby, ve kterém výrobek nezhotovuje výstup, dosáhl provozních podmínek, dosud nepřešel do některého z režimů s nižší spotřebou a může vstoupit do aktivního stavu s minimální prodlevou. V tomto režimu mohou být aktivovány všechny funkce výrobku, přičemž výrobek se může vrátit do aktivního stavu v reakci na jakýkoli potenciální vstup, včetně externího elektrického podnětu (např. podnět ze sítě, faxové volání nebo použití dálkového ovládání) a přímého fyzického zásahu (např. aktivace fyzického spínače nebo tlačítka). |
| --- | --- |

b)

Stav připravenosti: stav spotřeby, ve kterém výrobek nezhotovuje výstup, dosáhl provozních podmínek, dosud nepřešel do některého z režimů s nižší spotřebou a může vstoupit do aktivního stavu s minimální prodlevou. V tomto režimu mohou být aktivovány všechny funkce výrobku, přičemž výrobek se může vrátit do aktivního stavu v reakci na jakýkoli potenciální vstup, včetně externího elektrického podnětu (např. podnět ze sítě, faxové volání nebo použití dálkového ovládání) a přímého fyzického zásahu (např. aktivace fyzického spínače nebo tlačítka).

| 1.3.2. | Režim „vypnuto“: stav spotřeby, ve kterém se výrobek nachází, když byl ručně nebo automaticky vypnut, ale je stále připojen k elektrické síti. Z tohoto režimu výrobek vystoupí na základě podnětu z nějakého vstupu, například ručním zapnutím nebo časovačem, který přepne jednotku do režimu připravenosti. Je-li tento stav výsledkem ručního zásahu uživatele, bývá často označován jako ruční vypnutí, a je-li výsledkem automatického nebo přednastaveného podnětu (např. prodlevy nebo časovače), bývá často označován jako automatické vypnutí. (16) |
| --- | --- |

1.3.2.

Režim „vypnuto“: stav spotřeby, ve kterém se výrobek nachází, když byl ručně nebo automaticky vypnut, ale je stále připojen k elektrické síti. Z tohoto režimu výrobek vystoupí na základě podnětu z nějakého vstupu, například ručním zapnutím nebo časovačem, který přepne jednotku do režimu připravenosti. Je-li tento stav výsledkem ručního zásahu uživatele, bývá často označován jako ruční vypnutí, a je-li výsledkem automatického nebo přednastaveného podnětu (např. prodlevy nebo časovače), bývá často označován jako automatické vypnutí. (16)

| 1.3.3. | Režim spánku: stav snížené spotřeby, do kterého výrobek přechází automaticky po určité době nečinnosti (např. výchozí prodlevě), v reakci na manuální akci uživatele (např. v uživatelem stanovený čas nebo v reakci na aktivaci fyzického spínače nebo tlačítka uživatelem) nebo na základě vnějšího elektrického podnětu (např. podnět ze sítě, faxové volání nebo použití dálkového ovládání). U výrobků posuzovaných podle zkušební metody TEC lze v režimu spánku ovládat všechny funkce výrobku (a je také zachována funkce síťového připojení), ovšem s možností prodlevy při přechodu do aktivního stavu. U výrobků posuzovaných podle zkušební metody OM lze v režimu spánku používat jediné aktivní síťové rozhraní a případně také faxové spojení, ovšem s možností prodlevy při přechodu do aktivního stavu. |
| --- | --- |

1.3.3.

Režim spánku: stav snížené spotřeby, do kterého výrobek přechází automaticky po určité době nečinnosti (např. výchozí prodlevě), v reakci na manuální akci uživatele (např. v uživatelem stanovený čas nebo v reakci na aktivaci fyzického spínače nebo tlačítka uživatelem) nebo na základě vnějšího elektrického podnětu (např. podnět ze sítě, faxové volání nebo použití dálkového ovládání). U výrobků posuzovaných podle zkušební metody TEC lze v režimu spánku ovládat všechny funkce výrobku (a je také zachována funkce síťového připojení), ovšem s možností prodlevy při přechodu do aktivního stavu. U výrobků posuzovaných podle zkušební metody OM lze v režimu spánku používat jediné aktivní síťové rozhraní a případně také faxové spojení, ovšem s možností prodlevy při přechodu do aktivního stavu.

| 1.3.4. | Pohotovostní režim: stav nejnižší spotřeby energie, který uživatel nemůže vypnout (ovlivnit) a který může trvat neomezeně dlouho, je-li výrobek připojen k elektrické síti a používán v souladu s pokyny výrobce. (17) Pohotovostní režim je stavem, v němž má výrobek minimální spotřebu energie. U zobrazovacích zařízení, kterých se týká tato specifikace, obvykle pohotovostní režim odpovídá režimu „vypnuto“, může však odpovídat i stavu připravenosti nebo režimu spánku. Výrobek nemůže opustit pohotovostní režim a dosáhnout stavu s nižší spotřebou, není-li ručně fyzicky odpojen od elektrické sítě. |
| --- | --- |

1.3.4.

Pohotovostní režim: stav nejnižší spotřeby energie, který uživatel nemůže vypnout (ovlivnit) a který může trvat neomezeně dlouho, je-li výrobek připojen k elektrické síti a používán v souladu s pokyny výrobce. (17) Pohotovostní režim je stavem, v němž má výrobek minimální spotřebu energie. U zobrazovacích zařízení, kterých se týká tato specifikace, obvykle pohotovostní režim odpovídá režimu „vypnuto“, může však odpovídat i stavu připravenosti nebo režimu spánku. Výrobek nemůže opustit pohotovostní režim a dosáhnout stavu s nižší spotřebou, není-li ručně fyzicky odpojen od elektrické sítě.

| 1.4. | Formát média:






  1.4.1. | Velkoformátové výrobky: výrobky, které jsou určeny pro média formátu A2 a větší, včetně výrobků určených pro nekonečná média o šířce 406 mm a více. Velkoformátové výrobky mohou být schopny tisknout i na média standardního nebo malého formátu. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Formát média:

1.4.1.

Velkoformátové výrobky: výrobky, které jsou určeny pro média formátu A2 a větší, včetně výrobků určených pro nekonečná média o šířce 406 mm a více. Velkoformátové výrobky mohou být schopny tisknout i na média standardního nebo malého formátu.

| 1.4.2. | Výrobky standardního formátu: výrobky, které jsou určeny pro média standardní velikosti (např. letter, legal, ledger, A3, A4 a B4), včetně výrobků určených pro nekonečná média o šířce od 210 mm do 406 mm. Výrobky standardního formátu mohou být schopny tisknout i na média malého formátu.
  Výrobky schopné pracovat s formátem A3: výrobky standardního formátu s průchodem papíru o šířce 275 mm a více. |
| --- | --- |

1.4.2.

Výrobky standardního formátu: výrobky, které jsou určeny pro média standardní velikosti (např. letter, legal, ledger, A3, A4 a B4), včetně výrobků určených pro nekonečná média o šířce od 210 mm do 406 mm. Výrobky standardního formátu mohou být schopny tisknout i na média malého formátu.

Výrobky schopné pracovat s formátem A3: výrobky standardního formátu s průchodem papíru o šířce 275 mm a více.

| 1.4.3. | Maloformátové výrobky: výrobky, které jsou určeny pro média menších velikostí než ta, která jsou definována jako standardní (např. A6, 4′′ × 6′′, mikrofilm), včetně výrobků určených pro nekonečná média o šířce menší než 210 mm. |
| --- | --- |

1.4.3.

Maloformátové výrobky: výrobky, které jsou určeny pro média menších velikostí než ta, která jsou definována jako standardní (např. A6, 4′′ × 6′′, mikrofilm), včetně výrobků určených pro nekonečná média o šířce menší než 210 mm.

| 1.4.4. | Výrobky určené pro nekonečné médium: výrobky, které nepoužívají médium nařezané na archy a které jsou určeny např. k tištění čárových kódů, etiket, účtenek, receptů, transparentů a technických výkresů. Výrobky určené pro nekonečné médium mohou být maloformátové, standardního formátu či velkoformátové. |
| --- | --- |

1.4.4.

Výrobky určené pro nekonečné médium: výrobky, které nepoužívají médium nařezané na archy a které jsou určeny např. k tištění čárových kódů, etiket, účtenek, receptů, transparentů a technických výkresů. Výrobky určené pro nekonečné médium mohou být maloformátové, standardního formátu či velkoformátové.

| 1.5. | Další pojmy:






  1.5.1. | Automatický oboustranný tisk: schopnost kopírky, faxu, multifunkčního zařízení nebo tiskárny reprodukovat obrazy na obě strany listu kopie, aniž by je bylo třeba v mezidobí ručně obracet. Má se za to, že výrobek je vybaven možností automatického oboustranného tisku pouze tehdy, je-li jeho součástí při dodání veškeré příslušenství potřebné k vytváření obrazu na obou stranách listu. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Další pojmy:

1.5.1.

Automatický oboustranný tisk: schopnost kopírky, faxu, multifunkčního zařízení nebo tiskárny reprodukovat obrazy na obě strany listu kopie, aniž by je bylo třeba v mezidobí ručně obracet. Má se za to, že výrobek je vybaven možností automatického oboustranného tisku pouze tehdy, je-li jeho součástí při dodání veškeré příslušenství potřebné k vytváření obrazu na obou stranách listu.

| 1.5.2. | Datové připojení: připojení, které umožňuje výměnu informací mezi zobrazovacím zařízením a jedním externím napájeným zařízením či paměťovým médiem. |
| --- | --- |

1.5.2.

Datové připojení: připojení, které umožňuje výměnu informací mezi zobrazovacím zařízením a jedním externím napájeným zařízením či paměťovým médiem.

| 1.5.3. | Výchozí prodleva: doba nastavená výrobcem před dodáním, která určuje, za jak dlouho po vykonání své primární funkce přejde výrobek do režimu s nižší spotřebou (např. režimu spánku nebo režimu automatického vypnutí). |
| --- | --- |

1.5.3.

Výchozí prodleva: doba nastavená výrobcem před dodáním, která určuje, za jak dlouho po vykonání své primární funkce přejde výrobek do režimu s nižší spotřebou (např. režimu spánku nebo režimu automatického vypnutí).

| 1.5.4. | Digitální front-end (DFE): funkčně integrovaný server, který slouží jako hostitel pro jiné počítače a aplikace a funguje jako rozhraní k zobrazovacímu zařízení. DFE zvyšuje funkčnost zobrazovacího zařízení.






  a) | DFE rovněž nabízí nejméně tři z těchto pokročilých funkcí:






  1) | síťová konektivita v různých prostředích; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.4.

Digitální front-end (DFE): funkčně integrovaný server, který slouží jako hostitel pro jiné počítače a aplikace a funguje jako rozhraní k zobrazovacímu zařízení. DFE zvyšuje funkčnost zobrazovacího zařízení.

a)

DFE rovněž nabízí nejméně tři z těchto pokročilých funkcí:

1)

síťová konektivita v různých prostředích;

| 2) | funkce poštovní schránky; |
| --- | --- |

2)

funkce poštovní schránky;

| 3) | správa fronty úloh; |
| --- | --- |

3)

správa fronty úloh;

| 4) | správa zařízení (např. probuzení zobrazovacího zařízení ze stavu snížené spotřeby); |
| --- | --- |

4)

správa zařízení (např. probuzení zobrazovacího zařízení ze stavu snížené spotřeby);

| 5) | pokročilé grafické uživatelské rozhraní; |
| --- | --- |

5)

pokročilé grafické uživatelské rozhraní;

| 6) | schopnost navázat komunikaci s jinými hostitelskými servery a klientskými počítači (např. skenování do e-mailu, přebírání úloh ze vzdálených schránek); |
| --- | --- |

6)

schopnost navázat komunikaci s jinými hostitelskými servery a klientskými počítači (např. skenování do e-mailu, přebírání úloh ze vzdálených schránek);

| 7) | schopnost postprocesingu stránek (např. přeformátování stránek před tiskem). |
| --- | --- |

7)

schopnost postprocesingu stránek (např. přeformátování stránek před tiskem).

| b) | DFE typu 1: DFE, který získává stejnosměrné napájení z vlastního střídavého zdroje napájení (interního nebo externího) odděleného od zdroje, který napájí zobrazovací zařízení. Střídavé napájení může tento DFE získávat přímo ze zásuvky elektrické sítě, nebo ze zdroje napájení spojeného s interním zdrojem napájení zobrazovacího zařízení. DFE typu 1 může být prodáván jako standardní součást zobrazovacího zařízení, nebo jako příslušenství. |
| --- | --- |

b)

DFE typu 1: DFE, který získává stejnosměrné napájení z vlastního střídavého zdroje napájení (interního nebo externího) odděleného od zdroje, který napájí zobrazovací zařízení. Střídavé napájení může tento DFE získávat přímo ze zásuvky elektrické sítě, nebo ze zdroje napájení spojeného s interním zdrojem napájení zobrazovacího zařízení. DFE typu 1 může být prodáván jako standardní součást zobrazovacího zařízení, nebo jako příslušenství.

| c) | DFE typu 2: DFE, který získává stejnosměrné napájení z téhož zdroje napájení jako zobrazovací zařízení, s nímž pracuje. DFE typu 2 musí mít desku nebo sestavu s funkčně samostatnou jednotkou, která je schopna iniciovat aktivitu v síti a kterou lze fyzicky odstranit, izolovat nebo vyřadit z provozu běžnými technickými postupy, aby bylo možné provádět měření příkonu. |
| --- | --- |

c)

DFE typu 2: DFE, který získává stejnosměrné napájení z téhož zdroje napájení jako zobrazovací zařízení, s nímž pracuje. DFE typu 2 musí mít desku nebo sestavu s funkčně samostatnou jednotkou, která je schopna iniciovat aktivitu v síti a kterou lze fyzicky odstranit, izolovat nebo vyřadit z provozu běžnými technickými postupy, aby bylo možné provádět měření příkonu.

| d) | Pomocný výpočetní akcelerátor (Auxiliary Processing Accelerator, APA): přídavná karta rozšiřující výpočetní kapacitu, která se v DFE instaluje do běžného rozšiřujícího slotu (např. karta GPGPU nainstalovaná ve slotu PCI). |
| --- | --- |

d)

Pomocný výpočetní akcelerátor (Auxiliary Processing Accelerator, APA): přídavná karta rozšiřující výpočetní kapacitu, která se v DFE instaluje do běžného rozšiřujícího slotu (např. karta GPGPU nainstalovaná ve slotu PCI).

| 1.5.5. | Síťové připojení: připojení, které umožňuje výměnu informací mezi zobrazovacím zařízením a jedním či více externě napájenými zařízeními. |
| --- | --- |

1.5.5.

Síťové připojení: připojení, které umožňuje výměnu informací mezi zobrazovacím zařízením a jedním či více externě napájenými zařízeními.

| 1.5.6. | Přídavná funkční výbava: datové či síťové rozhraní či jiná součást, která zvyšuje funkčnost tiskové jednotky zobrazovacího zařízení a na kterou při určování způsobilosti výrobků pomocí metody OM připadá zvýšení přípustného příkonu. |
| --- | --- |

1.5.6.

Přídavná funkční výbava: datové či síťové rozhraní či jiná součást, která zvyšuje funkčnost tiskové jednotky zobrazovacího zařízení a na kterou při určování způsobilosti výrobků pomocí metody OM připadá zvýšení přípustného příkonu.

| 1.5.7. | Provozní režim (Operational Mode, OM): pro účely této specifikace jde o metodu srovnávání energetických vlastností výrobků prostřednictvím hodnocení příkonu (měřeného ve wattech) v různých provozních stavech podle oddílu 9 zkušební metody programu ENERGY STAR pro zobrazovací zařízení. |
| --- | --- |

1.5.7.

Provozní režim (Operational Mode, OM): pro účely této specifikace jde o metodu srovnávání energetických vlastností výrobků prostřednictvím hodnocení příkonu (měřeného ve wattech) v různých provozních stavech podle oddílu 9 zkušební metody programu ENERGY STAR pro zobrazovací zařízení.

| 1.5.8. | Typická spotřeba energie (Typical Electricity Consumption, TEC): pro účely této specifikace jde o metodu srovnávání energetických vlastností výrobků prostřednictvím hodnocení typické spotřeby elektrické energie (měřené v kilowatthodinách) při běžném provozu za stanovenou dobu, jak uvádí oddíl 8 zkušební metody programu ENERGY STAR pro zobrazovací zařízení. |
| --- | --- |

1.5.8.

Typická spotřeba energie (Typical Electricity Consumption, TEC): pro účely této specifikace jde o metodu srovnávání energetických vlastností výrobků prostřednictvím hodnocení typické spotřeby elektrické energie (měřené v kilowatthodinách) při běžném provozu za stanovenou dobu, jak uvádí oddíl 8 zkušební metody programu ENERGY STAR pro zobrazovací zařízení.

| 1.5.9. | Tisková jednotka: základní strojní celek zobrazovacího zařízení, jehož funkcí je zhotovování obrazu. Pokud jde o komunikační schopnosti a zpracování obrazu, je tisková jednotka závislá na přídavné funkční výbavě. Bez přídavné funkční výbavy a jiných součástí není tisková jednotka schopna získávat obrazová data pro zpracování a není funkční. |
| --- | --- |

1.5.9.

Tisková jednotka: základní strojní celek zobrazovacího zařízení, jehož funkcí je zhotovování obrazu. Pokud jde o komunikační schopnosti a zpracování obrazu, je tisková jednotka závislá na přídavné funkční výbavě. Bez přídavné funkční výbavy a jiných součástí není tisková jednotka schopna získávat obrazová data pro zpracování a není funkční.

| 1.5.10. | Základní výrobek: nejzákladnější konfigurace konkrétního modelu výrobku, která má nejméně přídavné funkční výbavy. Volitelné součásti a příslušenství se za součást základního výrobku nepovažují. |
| --- | --- |

1.5.10.

Základní výrobek: nejzákladnější konfigurace konkrétního modelu výrobku, která má nejméně přídavné funkční výbavy. Volitelné součásti a příslušenství se za součást základního výrobku nepovažují.

| 1.5.11. | Příslušenství: periferní zařízení, které není nezbytné pro provoz základního výrobku, ale může být doplněno před dodáním nebo po něm za účelem rozšíření funkčnosti. Příslušenství může být prodáváno samostatně pod vlastním číslem modelu, nebo se základním výrobkem jako součást jeho balení nebo konfigurace. |
| --- | --- |

1.5.11.

Příslušenství: periferní zařízení, které není nezbytné pro provoz základního výrobku, ale může být doplněno před dodáním nebo po něm za účelem rozšíření funkčnosti. Příslušenství může být prodáváno samostatně pod vlastním číslem modelu, nebo se základním výrobkem jako součást jeho balení nebo konfigurace.

| 1.5.12. | Model výrobku: zobrazovací zařízení, které je prodáváno nebo uváděno na trh pod jedinečným číslem modelu nebo marketingovým názvem. Model výrobku může sestávat ze základního výrobku nebo ze základního výrobku a příslušenství. |
| --- | --- |

1.5.12.

Model výrobku: zobrazovací zařízení, které je prodáváno nebo uváděno na trh pod jedinečným číslem modelu nebo marketingovým názvem. Model výrobku může sestávat ze základního výrobku nebo ze základního výrobku a příslušenství.

| 1.5.13. | Skupina výrobků: skupina modelů výrobku, které jsou 1) vyrobeny stejným výrobcem, 2) podléhají stejným kritériím způsobilosti ENERGY STAR a 3) mají společnou základní konstrukci. Modely výrobku v jedné skupině se od sebe liší jedním nebo více znaky či funkcemi, jež 1) nemají vliv na vlastnosti výrobku z hlediska kritérií způsobilosti programu ENERGY STAR, nebo 2) jsou zde uvedeny jako přijatelné variace v rámci skupiny výrobků. U zobrazovacích zařízení přijatelné variace v rámci skupiny výrobků zahrnují:






  a) | barvu; |
| --- | --- | --- |

1.5.13.

Skupina výrobků: skupina modelů výrobku, které jsou 1) vyrobeny stejným výrobcem, 2) podléhají stejným kritériím způsobilosti ENERGY STAR a 3) mají společnou základní konstrukci. Modely výrobku v jedné skupině se od sebe liší jedním nebo více znaky či funkcemi, jež 1) nemají vliv na vlastnosti výrobku z hlediska kritérií způsobilosti programu ENERGY STAR, nebo 2) jsou zde uvedeny jako přijatelné variace v rámci skupiny výrobků. U zobrazovacích zařízení přijatelné variace v rámci skupiny výrobků zahrnují:

a)

barvu;

| b) | pouzdro; |
| --- | --- |

b)

pouzdro;

| c) | příslušenství pro manipulaci s papírem na vstupu a na výstupu; |
| --- | --- |

c)

příslušenství pro manipulaci s papírem na vstupu a na výstupu;

| d) | elektronické součásti, které nesouvisí s tiskovou jednotkou zobrazovacího zařízení, včetně DFE typu 1 a 2. |
| --- | --- |

d)

elektronické součásti, které nesouvisí s tiskovou jednotkou zobrazovacího zařízení, včetně DFE typu 1 a 2.

2.   Oblast působnosti

2.1   Zahrnuté výrobky

| 2.1.1 | Výrobky dostupné na trhu, které odpovídají jedné z definic zobrazovacích zařízení uvedených v oddíle 1.1 a mohou být napájeny 1) ze zásuvky elektrické sítě, 2) přes datové nebo síťové přípojení nebo 3) oběma uvedenými způsoby, mohou, s výjimkou výrobků uvedených oddíle 2.2, získat osvědčení ENERGY STAR. |
| --- | --- |

2.1.1

Výrobky dostupné na trhu, které odpovídají jedné z definic zobrazovacích zařízení uvedených v oddíle 1.1 a mohou být napájeny 1) ze zásuvky elektrické sítě, 2) přes datové nebo síťové přípojení nebo 3) oběma uvedenými způsoby, mohou, s výjimkou výrobků uvedených oddíle 2.2, získat osvědčení ENERGY STAR.

| 2.1.2 | Zobrazovací zařízení nadto musí být, jak je uvedeno v tabulce 1 níže, klasifikováno jako výrobek posuzovaný podle typické spotřeby energie („TEC“), nebo jako výrobek posuzovaný podle spotřeby v provozním režimu („OM“) v závislosti na metodě hodnocení ENERGY STAR.

  Tabulka 1


  Metody hodnocení zobrazovacích zařízení









  Typ zařízení | Formát média | Technologie tisku | Metoda hodnocení ENERGY STAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopírka | Standardní | Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | TEC |
| Velký | Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | OM |
| Digitální duplikátor | Standardní | Šablona | TEC |
| Fax | Standardní | Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | TEC |
| Inkoustový tisk | OM |
| Frankovací stroj | Všechny | Přímý tepelný tisk, elektrofotografický tisk, inkoustový tisk, tepelný přenos | OM |
| Multifunkční zařízení | Standardní | Vysoce výkonný inkoustový tisk, přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | TEC |
| Inkoustový tisk, úderový tisk | OM |
| Velký | Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, inkoustový tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | OM |
| Tiskárna | Standardní | Vysoce výkonný inkoustový tisk, přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | TEC |
| Inkoustový tisk, úderový tisk | OM |
| Velký nebo malý | Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, úderový tisk, inkoustový tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | OM |
| Malý | Vysoce výkonný inkoustový tisk | TEC |
| Skener | Všechny | Nepoužije se | OM |

2.1.2

Zobrazovací zařízení nadto musí být, jak je uvedeno v tabulce 1 níže, klasifikováno jako výrobek posuzovaný podle typické spotřeby energie („TEC“), nebo jako výrobek posuzovaný podle spotřeby v provozním režimu („OM“) v závislosti na metodě hodnocení ENERGY STAR.

Tabulka 1

Metody hodnocení zobrazovacích zařízení

Typ zařízení

Formát média

Technologie tisku

Metoda hodnocení ENERGY STAR

Kopírka

Standardní

Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

TEC

Velký

Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

OM

Digitální duplikátor

Standardní

Šablona

TEC

Fax

Standardní

Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

TEC

Inkoustový tisk

OM

Frankovací stroj

Všechny

Přímý tepelný tisk, elektrofotografický tisk, inkoustový tisk, tepelný přenos

OM

Multifunkční zařízení

Standardní

Vysoce výkonný inkoustový tisk, přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

TEC

Inkoustový tisk, úderový tisk

OM

Velký

Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, inkoustový tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

OM

Tiskárna

Standardní

Vysoce výkonný inkoustový tisk, přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

TEC

Inkoustový tisk, úderový tisk

OM

Velký nebo malý

Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, úderový tisk, inkoustový tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

OM

Malý

Vysoce výkonný inkoustový tisk

TEC

Skener

Všechny

Nepoužije se

OM

2.2   Vyloučené výrobky

| 2.2.1 | Výrobky, které spadají pod jiné specifikace výrobků ENERGY STAR, nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace. Seznam specifikací, které jsou v současnosti platné, lze nalézt na adrese www.eu-energystar.org. |
| --- | --- |

2.2.1

Výrobky, které spadají pod jiné specifikace výrobků ENERGY STAR, nejsou způsobilé k získání osvědčení podle této specifikace. Seznam specifikací, které jsou v současnosti platné, lze nalézt na adrese www.eu-energystar.org.

| 2.2.2 | Výrobky, které splňují jednu nebo více z níže uvedených podmínek, nemohou získat osvědčení ENERGY STAR podle této specifikace.
  Výrobky, jež jsou určeny pro provoz s přímým třífázovým napájením. |
| --- | --- |

2.2.2

Výrobky, které splňují jednu nebo více z níže uvedených podmínek, nemohou získat osvědčení ENERGY STAR podle této specifikace.

Výrobky, jež jsou určeny pro provoz s přímým třífázovým napájením.

3.   Kritéria způsobilosti

3.1   Platné číslice a zaokrouhlování

| 3.1.1 | Veškeré výpočty se provádějí s přímo naměřenými (nezaokrouhlenými) hodnotami. |
| --- | --- |

3.1.1

Veškeré výpočty se provádějí s přímo naměřenými (nezaokrouhlenými) hodnotami.

| 3.1.2 | Pokud není uvedeno jinak, hodnotí se dodržení limitů specifikace pomocí hodnot přímo naměřených nebo vypočítaných bez případného přínosu zaokrouhlování. |
| --- | --- |

3.1.2

Pokud není uvedeno jinak, hodnotí se dodržení limitů specifikace pomocí hodnot přímo naměřených nebo vypočítaných bez případného přínosu zaokrouhlování.

| 3.1.3 | Přímo naměřené nebo vypočítané hodnoty, jež se předkládají pro účely vykazování na internetových stránkách ENERGY STAR, se zaokrouhlují na nejbližší platnou číslici, jak je uvedeno v odpovídajícím limitu specifikace. |
| --- | --- |

3.1.3

Přímo naměřené nebo vypočítané hodnoty, jež se předkládají pro účely vykazování na internetových stránkách ENERGY STAR, se zaokrouhlují na nejbližší platnou číslici, jak je uvedeno v odpovídajícím limitu specifikace.

3.2   Obecné požadavky

| 3.2.1 | Externí zdroj napájení (EPS):
  pokud je výrobek dodáván s externím zdrojem napájení s jedním napětím, musí externí zdroj napájení splňovat požadavky na výkonnost úrovně V podle protokolu International Efficiency Marking Protocol (mezinárodní protokol označování účinnosti) a nést označení úrovně V. Další informace o protokolu jsou k dispozici na adrese www.energystar.gov/powersupplies.






  — | Externí zdroje napájení s jedním výstupem musí při zkoušce podle metody Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies (zkušební metoda pro výpočet energetické účinnosti externích zdrojů napájení AC/DC a AC/AC s jedním napětím) ze dne 11. srpna 2004 splňovat požadavky úrovně V. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Externí zdroj napájení (EPS):

pokud je výrobek dodáván s externím zdrojem napájení s jedním napětím, musí externí zdroj napájení splňovat požadavky na výkonnost úrovně V podle protokolu International Efficiency Marking Protocol (mezinárodní protokol označování účinnosti) a nést označení úrovně V. Další informace o protokolu jsou k dispozici na adrese www.energystar.gov/powersupplies.

—

Externí zdroje napájení s jedním výstupem musí při zkoušce podle metody Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies (zkušební metoda pro výpočet energetické účinnosti externích zdrojů napájení AC/DC a AC/AC s jedním napětím) ze dne 11. srpna 2004 splňovat požadavky úrovně V.

| — | Externí zdroje napájení s více výstupy musí při zkoušce podle revize 6.6 protokolu EPRI 306 Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol (všeobecný protokol pro zkoušení účinnosti vnitřních zdrojů napájení) splňovat požadavky úrovně V. Lze přijmout i údaje o zdroji napájení vytvořené za použití revize 6.4.2 (požadované ve verzi 1.2), pokud zkouška proběhla před datem účinnosti verze 2.0. |
| --- | --- |

—

Externí zdroje napájení s více výstupy musí při zkoušce podle revize 6.6 protokolu EPRI 306 Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol (všeobecný protokol pro zkoušení účinnosti vnitřních zdrojů napájení) splňovat požadavky úrovně V. Lze přijmout i údaje o zdroji napájení vytvořené za použití revize 6.4.2 (požadované ve verzi 1.2), pokud zkouška proběhla před datem účinnosti verze 2.0.

| 3.2.2 | Přídavné bezdrátové sluchátko: faxy nebo multifunkční zařízení s funkcí faxu, které se prodávají s přídavným bezdrátovým sluchátkem, musí při zkoušce podle zkušební metody ENERGY STAR používat sluchátko s osvědčením ENERGY STAR nebo sluchátko vyhovující specifikaci ENERGY STAR pro telefonní přístroje, a to ke dni udělení osvědčení ENERGY STAR pro dané zobrazovací zařízení. Specifikace ENERGY STAR a zkušební metoda pro telefonní přístroje jsou k dispozici na internetové adrese www.energystar.gov/products. |
| --- | --- |

3.2.2

Přídavné bezdrátové sluchátko: faxy nebo multifunkční zařízení s funkcí faxu, které se prodávají s přídavným bezdrátovým sluchátkem, musí při zkoušce podle zkušební metody ENERGY STAR používat sluchátko s osvědčením ENERGY STAR nebo sluchátko vyhovující specifikaci ENERGY STAR pro telefonní přístroje, a to ke dni udělení osvědčení ENERGY STAR pro dané zobrazovací zařízení. Specifikace ENERGY STAR a zkušební metoda pro telefonní přístroje jsou k dispozici na internetové adrese www.energystar.gov/products.

| 3.2.3 | Funkčně integrované multifunkční zařízení: pokud je multifunkční zařízení tvořeno sestavou funkčně integrovaných součástí (tj. pokud není jedním fyzickým zařízením), musí být souhrnná naměřená spotřeba energie nebo souhrnný naměřený příkon všech součástí nižší než příslušný požadavek na spotřebu nebo příkon multifunkčních zařízení pro osvědčení ENERGY STAR. |
| --- | --- |

3.2.3

Funkčně integrované multifunkční zařízení: pokud je multifunkční zařízení tvořeno sestavou funkčně integrovaných součástí (tj. pokud není jedním fyzickým zařízením), musí být souhrnná naměřená spotřeba energie nebo souhrnný naměřený příkon všech součástí nižší než příslušný požadavek na spotřebu nebo příkon multifunkčních zařízení pro osvědčení ENERGY STAR.

| 3.2.4 | Požadavky na DFE: typická spotřeba energie (TECDFE) digitálního front-endu typu 1 nebo typu 2 prodávaného společně se zobrazovacím zařízením se vypočítá podle rovnice 1 pro DFE bez režimu spánku nebo podle rovnice 2 pro DFE s režimem spánku. Výsledná hodnota TECDFE nesmí být vyšší než požadavek na maximální TECDFE uvedený pro daný typ DFE v tabulce 2.






  a) | Hodnota TEC nebo příkon ve stavu připravenosti u DFE, který splňuje požadavky na maximální TECDFE, by se při měření spotřeby TEC a příkonu OM zobrazovacího zařízení měly vyloučit, nebo by měly být případně od těchto měření odečteny. |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Požadavky na DFE: typická spotřeba energie (TECDFE) digitálního front-endu typu 1 nebo typu 2 prodávaného společně se zobrazovacím zařízením se vypočítá podle rovnice 1 pro DFE bez režimu spánku nebo podle rovnice 2 pro DFE s režimem spánku. Výsledná hodnota TECDFE nesmí být vyšší než požadavek na maximální TECDFE uvedený pro daný typ DFE v tabulce 2.

a)

Hodnota TEC nebo příkon ve stavu připravenosti u DFE, který splňuje požadavky na maximální TECDFE, by se při měření spotřeby TEC a příkonu OM zobrazovacího zařízení měly vyloučit, nebo by měly být případně od těchto měření odečteny.

| b) | Další podrobnosti o odečtení hodnot TECDFE od produktů posuzovaných metodou TEC uvádí oddíl 3.3.2. |
| --- | --- |

b)

Další podrobnosti o odečtení hodnot TECDFE od produktů posuzovaných metodou TEC uvádí oddíl 3.3.2.

| c) | Další podrobnosti o vyloučení DFE z úrovní OM v režimu spánku a pohotovostním režimu uvádí oddíl 3.4.2. |
| --- | --- |

c)

Další podrobnosti o vyloučení DFE z úrovní OM v režimu spánku a pohotovostním režimu uvádí oddíl 3.4.2.

Rovnice 1: Výpočet TECDFE digitálních front-endů bez režimu spánku

Formula

kde:

| — | TECDFE je typická týdenní spotřeba energie DFE vyjádřená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrouhlená na nejbližší desetinu kWh; |
| --- | --- |

—

TECDFE je typická týdenní spotřeba energie DFE vyjádřená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrouhlená na nejbližší desetinu kWh;

| — | PDFE_READY je příkon ve stavu připravenosti ve wattech měřený zkušebním postupem. |
| --- | --- |

—

PDFE_READY je příkon ve stavu připravenosti ve wattech měřený zkušebním postupem.

Rovnice 2: Výpočet TECDFE digitálních front-endů s režimem spánku

Formula

kde:

| — | TECDFE je typická týdenní spotřeba energie DFE vyjádřená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrouhlená na nejbližší desetinu kWh; |
| --- | --- |

—

TECDFE je typická týdenní spotřeba energie DFE vyjádřená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrouhlená na nejbližší desetinu kWh;

| — | PDFE_READY je příkon DFE ve stavu připravenosti ve wattech měřený zkušebním postupem, |
| --- | --- |

—

PDFE_READY je příkon DFE ve stavu připravenosti ve wattech měřený zkušebním postupem,

| — | PDFE_SLEEP je příkon DFE v režimu spánku ve wattech měřený zkušebním postupem. |
| --- | --- |

—

PDFE_SLEEP je příkon DFE v režimu spánku ve wattech měřený zkušebním postupem.

Tabulka 2

Požadavky na maximální TECDFE u DFE typu 1 a typu 2

| Kategorie DFE | Popis kategorie | Maximální TECDFE

  (v kWh/týden, uvádí se zaokrouhleno na nejbližší desetinu kWh/týden) |
| --- | --- | --- |
| DFE typu 1 | DFE typu 2 |
| A | Všechny DFE, které neodpovídají definici kategorie B, se pro účely osvědčení ENERGY STAR posuzují podle kategorie A | 10,9 | 8,7 |
| B | K zařazení do kategorie B musí DFE mít:
  2 nebo více fyzických CPU, nebo 1 CPU a ≥ 1 samostatných pomocných výpočetních akcelerátorů | 22,7 | 18,2 |

Kategorie DFE

Popis kategorie

Maximální TECDFE

(v kWh/týden, uvádí se zaokrouhleno na nejbližší desetinu kWh/týden)

DFE typu 1

DFE typu 2

A

Všechny DFE, které neodpovídají definici kategorie B, se pro účely osvědčení ENERGY STAR posuzují podle kategorie A

10,9

8,7

B

K zařazení do kategorie B musí DFE mít:

2 nebo více fyzických CPU, nebo 1 CPU a ≥ 1 samostatných pomocných výpočetních akcelerátorů

22,7

18,2

3.3   Požadavky na výrobky posuzované podle typické spotřeby energie (TEC):

| 3.3.1 | Schopnost automatického oboustranného tisku:






  a) | Všechny kopírky, multifunkční zařízení a tiskárny, jež se zkouší podle metody TEC, musí mít při zakoupení schopnost automatického oboustranného tisku, jak uvádí tabulka 3 a tabulka 4. Tiskárny, jež jsou určeny k jednostrannému tisku na zvláštní jednostranná média (např. papír s nepřilnavou vrstvou pro etikety, média pro přímý tepelný tisk atd.), jsou z tohoto požadavku vyjmuty.

  Tabulka 3


  Požadavky na automatický oboustranný tisk u všech barevných kopírek, multifunkčních zařízení a tiskáren posuzovaných metodou TEC







  Rychlost výrobku v monochromatickém režimu (s) vypočtená podle zkušební metody
  (v ipm) | Požadavek na automatický oboustranný tisk |
| --- | --- | --- | --- |
| s ≤ 19 | Není |
| 19 < s < 35 | Součást základního výrobku nebo volitelné příslušenství |
| s ≥ 35 | Součást základního výrobku |

3.3.1

Schopnost automatického oboustranného tisku:

a)

Všechny kopírky, multifunkční zařízení a tiskárny, jež se zkouší podle metody TEC, musí mít při zakoupení schopnost automatického oboustranného tisku, jak uvádí tabulka 3 a tabulka 4. Tiskárny, jež jsou určeny k jednostrannému tisku na zvláštní jednostranná média (např. papír s nepřilnavou vrstvou pro etikety, média pro přímý tepelný tisk atd.), jsou z tohoto požadavku vyjmuty.

Tabulka 3

Požadavky na automatický oboustranný tisk u všech barevných kopírek, multifunkčních zařízení a tiskáren posuzovaných metodou TEC

Rychlost výrobku v monochromatickém režimu (s) vypočtená podle zkušební metody

(v ipm)

Požadavek na automatický oboustranný tisk

s ≤ 19

Není

19 < s < 35

Součást základního výrobku nebo volitelné příslušenství

s ≥ 35

Součást základního výrobku

Tabulka 4

Požadavky na automatický oboustranný tisk u všech monochromatických kopírek, multifunkčních zařízení a tiskáren posuzovaných metodou TEC

| Rychlost výrobku v monochromatickém režimu (s) vypočtená podle zkušební metody (v ipm) | Požadavek na automatický oboustranný tisk |
| --- | --- |
| s ≤ 24 | Není |
| 24 < s < 37 | Součást základního výrobku nebo volitelné příslušenství |
| s ≥ 37 | Součást základního výrobku |

Rychlost výrobku v monochromatickém režimu (s) vypočtená podle zkušební metody (v ipm)

Požadavek na automatický oboustranný tisk

s ≤ 24

Není

24 < s < 37

Součást základního výrobku nebo volitelné příslušenství

s ≥ 37

Součást základního výrobku

| b) | Pokud není k výrobku vždy přibalen automatický podavač pro oboustranný tisk, musí partner v písemné dokumentaci k výrobku, na svých internetových stránkách a v institucionálních prodejních materiálech jasně uvést, že výrobek sice splňuje požadavky ENERGY STAR na energetickou účinnost, kritériím způsobilosti ENERGY STAR však plně vyhovuje, jen pokud je dodán nebo používán s podavačem pro oboustranný tisk. EPA a Evropská komise žádají partnery, aby ke sdělení této informace zákazníkům používali toto znění: „Výrobek šetří energii podle pravidel ENERGY STAR; kritériím však plně vyhovuje, jen pokud je dodán (nebo používán) s podavačem pro oboustranný tisk.“ |
| --- | --- |

b)

Pokud není k výrobku vždy přibalen automatický podavač pro oboustranný tisk, musí partner v písemné dokumentaci k výrobku, na svých internetových stránkách a v institucionálních prodejních materiálech jasně uvést, že výrobek sice splňuje požadavky ENERGY STAR na energetickou účinnost, kritériím způsobilosti ENERGY STAR však plně vyhovuje, jen pokud je dodán nebo používán s podavačem pro oboustranný tisk. EPA a Evropská komise žádají partnery, aby ke sdělení této informace zákazníkům používali toto znění: „Výrobek šetří energii podle pravidel ENERGY STAR; kritériím však plně vyhovuje, jen pokud je dodán (nebo používán) s podavačem pro oboustranný tisk.“

| 3.3.2 | Typická spotřeba elektrické energie: Typická spotřeba energie (TEC) vypočtená podle rovnice 3 nebo rovnice 4 musí být menší nebo rovná požadavku na maximální typickou spotřebu energie (TECMAX) podle rovnice 6.






  a) | U zobrazovacích zařízení s DFE typu 2, jenž splňuje požadavek na maximální TECDFE pro DFE typu 2 uvedený v tabulce 2, se naměřená spotřeba energie DFE vydělí koeficientem 0,80, který zohledňuje ztráty na interním zdroji napájení, a následně se při porovnávání naměřené hodnoty TEC výrobku s hodnotou TECMAX vyloučí. DFE nesmí narušovat schopnost zobrazovacího zařízení vstupovat do režimů s nižší spotřebou či z nich vystupovat. K vyloučení spotřeby DFE lze přistoupit jen v případě, že DFE odpovídá definici v oddílu 1 a představuje funkčně samostatnou jednotku, která je schopna iniciovat aktivitu v síti.

  Příklad: Celková výsledná hodnota TEC tiskárny činí 24,50 kWh/týden, přičemž hodnota TECDFE pro DFE typu 2 vypočtená podle oddílu 3.2.4 činí 9,0 kWh/týden. Hodnota TECDFE se poté vydělí koeficientem 0,80, aby se zohlednily ztráty na interním zdroji napájení u zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti, a výsledkem je hodnota 11,25 kWh/týden. Tato hodnota upravená o vliv zdroje napájení se odečte od hodnoty TEC zjištěné při zkoušce: 24,5 kWh/týden – 11,25 kWh/týden = 13,25 kWh/týden. Tento výsledek 13,25 kWh/týden se následně porovná s příslušnou hodnotou TECMAX s cílem určit, zda je výrobek způsobilý. |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Typická spotřeba elektrické energie: Typická spotřeba energie (TEC) vypočtená podle rovnice 3 nebo rovnice 4 musí být menší nebo rovná požadavku na maximální typickou spotřebu energie (TECMAX) podle rovnice 6.

a)

U zobrazovacích zařízení s DFE typu 2, jenž splňuje požadavek na maximální TECDFE pro DFE typu 2 uvedený v tabulce 2, se naměřená spotřeba energie DFE vydělí koeficientem 0,80, který zohledňuje ztráty na interním zdroji napájení, a následně se při porovnávání naměřené hodnoty TEC výrobku s hodnotou TECMAX vyloučí. DFE nesmí narušovat schopnost zobrazovacího zařízení vstupovat do režimů s nižší spotřebou či z nich vystupovat. K vyloučení spotřeby DFE lze přistoupit jen v případě, že DFE odpovídá definici v oddílu 1 a představuje funkčně samostatnou jednotku, která je schopna iniciovat aktivitu v síti.

Příklad: Celková výsledná hodnota TEC tiskárny činí 24,50 kWh/týden, přičemž hodnota TECDFE pro DFE typu 2 vypočtená podle oddílu 3.2.4 činí 9,0 kWh/týden. Hodnota TECDFE se poté vydělí koeficientem 0,80, aby se zohlednily ztráty na interním zdroji napájení u zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti, a výsledkem je hodnota 11,25 kWh/týden. Tato hodnota upravená o vliv zdroje napájení se odečte od hodnoty TEC zjištěné při zkoušce: 24,5 kWh/týden – 11,25 kWh/týden = 13,25 kWh/týden. Tento výsledek 13,25 kWh/týden se následně porovná s příslušnou hodnotou TECMAX s cílem určit, zda je výrobek způsobilý.

| b) | U tiskáren, faxů, digitálních duplikátorů s funkcí tisku a multifunkčních zařízení s funkcí tisku se hodnota TEC vypočte podle rovnice 3.

  Rovnice 3: Výpočet TEC tiskáren, faxů, digitálních duplikátorů s funkcí tisku a multifunkčních zařízení s funkcí tisku

  ,
  kde:






  — | TEC je typická týdenní spotřeba energie tiskáren, faxů, digitálních duplikátorů s funkcí tisku a multifunkčních zařízení s funkcí tisku vyjádřená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrouhlená na nejbližší desetinu kWh, |
| --- | --- | --- |

b)

U tiskáren, faxů, digitálních duplikátorů s funkcí tisku a multifunkčních zařízení s funkcí tisku se hodnota TEC vypočte podle rovnice 3.

Rovnice 3: Výpočet TEC tiskáren, faxů, digitálních duplikátorů s funkcí tisku a multifunkčních zařízení s funkcí tisku

Formula,

kde:

—

TEC je typická týdenní spotřeba energie tiskáren, faxů, digitálních duplikátorů s funkcí tisku a multifunkčních zařízení s funkcí tisku vyjádřená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrouhlená na nejbližší desetinu kWh,

| — | EJOB_DAILY je denní spotřeba energie na úlohy v kWh vypočtená podle rovnice 5, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY je denní spotřeba energie na úlohy v kWh vypočtená podle rovnice 5,

| — | EFINAL je závěrečná spotřeba energie změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na kWh, |
| --- | --- |

—

EFINAL je závěrečná spotřeba energie změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na kWh,

| — | NJOBS je počet úloh za den vypočtený v rámci zkušebního postupu, |
| --- | --- |

—

NJOBS je počet úloh za den vypočtený v rámci zkušebního postupu,

| — | tFINAL je závěrečná doba pro přechod do režimu spánku změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na hodiny, |
| --- | --- |

—

tFINAL je závěrečná doba pro přechod do režimu spánku změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na hodiny,

| — | ESLEEP je spotřeba energie v režimu spánku změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na kWh a |
| --- | --- |

—

ESLEEP je spotřeba energie v režimu spánku změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na kWh a

| — | tSLEEP je doba v režimu spánku změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na hodiny. |
| --- | --- |

—

tSLEEP je doba v režimu spánku změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na hodiny.

| c) | U kopírek, digitálních duplikátorů bez funkce tisku a u multifunkčních zařízení bez funkce tisku se hodnota TEC vypočte podle rovnice 4.

  Rovnice 4: Výpočet TEC kopírek, digitálních duplikátorů bez funkce tisku a multifunkčních zařízení bez funkce tisku

  ,
  kde:






  — | TEC je typická týdenní spotřeba energie kopírek, digitálních duplikátorů bez funkce tisku a multifunkčních zařízení bez funkce tisku vyjádřená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrouhlená na nejbližší desetinu kWh, |
| --- | --- | --- |

c)

U kopírek, digitálních duplikátorů bez funkce tisku a u multifunkčních zařízení bez funkce tisku se hodnota TEC vypočte podle rovnice 4.

Rovnice 4: Výpočet TEC kopírek, digitálních duplikátorů bez funkce tisku a multifunkčních zařízení bez funkce tisku

Formula,

kde:

—

TEC je typická týdenní spotřeba energie kopírek, digitálních duplikátorů bez funkce tisku a multifunkčních zařízení bez funkce tisku vyjádřená v kilowatthodinách (kWh) a zaokrouhlená na nejbližší desetinu kWh,

| — | EJOB_DAILY je denní spotřeba energie na úlohy v kWh vypočtená podle rovnice 5, |
| --- | --- |

—

EJOB_DAILY je denní spotřeba energie na úlohy v kWh vypočtená podle rovnice 5,

| — | EFINAL je závěrečná spotřeba energie změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na kWh, |
| --- | --- |

—

EFINAL je závěrečná spotřeba energie změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na kWh,

| — | NJOBS je počet úloh za den vypočtený v rámci zkušebního postupu, |
| --- | --- |

—

NJOBS je počet úloh za den vypočtený v rámci zkušebního postupu,

| — | tFINAL je závěrečná doba pro přechod do režimu spánku změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na hodiny, |
| --- | --- |

—

tFINAL je závěrečná doba pro přechod do režimu spánku změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na hodiny,

| — | EAUTO je spotřeba energie při automatickém vypnutí změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na kWh a |
| --- | --- |

—

EAUTO je spotřeba energie při automatickém vypnutí změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na kWh a

| — | tAUTO je doba automatického vypnutí změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na hodiny. |
| --- | --- |

—

tAUTO je doba automatického vypnutí změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na hodiny.

| d) | Denní spotřeba energie na úlohy se vypočítá podle rovnice 5.

  Rovnice 5: Výpočet denní spotřeby energie na úlohy u výrobků TEC,

  ,
  kde:






  — | EJOB_DAILY je denní spotřeba energie na úlohy v kilowatthodinách (kWh), |
| --- | --- | --- |

d)

Denní spotřeba energie na úlohy se vypočítá podle rovnice 5.

Rovnice 5: Výpočet denní spotřeby energie na úlohy u výrobků TEC,

Formula,

kde:

—

EJOB_DAILY je denní spotřeba energie na úlohy v kilowatthodinách (kWh),

| — | EJOBi je spotřeba energie na i-tou úlohu změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na kWh a |
| --- | --- |

—

EJOBi je spotřeba energie na i-tou úlohu změřená v rámci zkušebního postupu a převedená na kWh a

| — | NJOBS je počet úloh za den vypočtený v rámci zkušebního postupu. |
| --- | --- |

—

NJOBS je počet úloh za den vypočtený v rámci zkušebního postupu.

Rovnice 6: Výpočet požadavku na maximální TEC,

Formula,

kde:

| — | TECMAX je požadavek na maximální hodnotu TEC v kilowatthodinách za týden (kWh/týden), pro účely vykazování zaokrouhlený na nejbližší desetinu kWh, |
| --- | --- |

—

TECMAX je požadavek na maximální hodnotu TEC v kilowatthodinách za týden (kWh/týden), pro účely vykazování zaokrouhlený na nejbližší desetinu kWh,

| — | TECREQ je požadavek na hodnotu TEC v kWh uvedený v tabulce 5 a |
| --- | --- |

—

TECREQ je požadavek na hodnotu TEC v kWh uvedený v tabulce 5 a

| — | AdderA3 je přípustné zvýšení o 0,3 kWh/týden u výrobků schopných pracovat s formátem A3. |
| --- | --- |

—

AdderA3 je přípustné zvýšení o 0,3 kWh/týden u výrobků schopných pracovat s formátem A3.

Tabulka 5

Požadavek na TEC před případným zvýšením u výrobků schopných pracovat s formátem A3

| Podpora barev | Rychlost výrobku v monochromatickém režimu (s) vypočtená podle zkušební metody
  (ipm) | TECREQ

  (v kWh/týden, uvádí se zaokrouhleno na nejbližší desetinu kWh/týden) |
| --- | --- | --- |
| Monochromatické zařízení, které není multifunkční | s ≤ 5 | 0,3 |
| 5 < s ≤ 20 | |
| 20 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 40 | |
| 40 < s ≤ 65 | |
| 65 < s ≤ 90 | |
| s > 90 | |
| Monochromatické multifunkční zařízení | s ≤ 5 | 0,4 |
| 5 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 50 | |
| 50 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |
| Barevné zařízení, které není multifunkční | s ≤ 10 | 1,3 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 75 | |
| s > 75 | |
| Barevné multifunkční zařízení | s ≤ 10 | 1,5 |
| 10 < s ≤ 15 | |
| 15 < s ≤ 30 | |
| 30 < s ≤ 70 | |
| 70 < s ≤ 80 | |
| s > 80 | |

Podpora barev

Rychlost výrobku v monochromatickém režimu (s) vypočtená podle zkušební metody

(ipm)

TECREQ

(v kWh/týden, uvádí se zaokrouhleno na nejbližší desetinu kWh/týden)

Monochromatické zařízení, které není multifunkční

s ≤ 5

0,3

5 < s ≤ 20

Formula

20 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 40

Formula

40 < s ≤ 65

Formula

65 < s ≤ 90

Formula

s > 90

Formula

Monochromatické multifunkční zařízení

s ≤ 5

0,4

5 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 50

Formula

50 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

Barevné zařízení, které není multifunkční

s ≤ 10

1,3

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 75

Formula

s > 75

Formula

Barevné multifunkční zařízení

s ≤ 10

1,5

10 < s ≤ 15

Formula

15 < s ≤ 30

Formula

30 < s ≤ 70

Formula

70 < s ≤ 80

Formula

s > 80

Formula

| 3.3.3 | Požadavky na uvádění dalších výsledků zkoušek:






  a) | U všech výrobků zkoušených podle zkušební metody TEC se musí uvést doby návratu z různých režimů (aktivní doba 0, 1 a 2) a výchozí prodleva. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Požadavky na uvádění dalších výsledků zkoušek:

a)

U všech výrobků zkoušených podle zkušební metody TEC se musí uvést doby návratu z různých režimů (aktivní doba 0, 1 a 2) a výchozí prodleva.

| b) | U každého DFE typu 1, který se prodává společně se zobrazovacím zařízením, včetně DFE, které nebyly zkoušeny se zobrazovacím zařízením jakožto součást konfigurace s nejvyšší spotřebou energie podle oddílu 4.2.1. písm. c), se uvede název/číslo modelu, příkon ve stavu připravenosti, příkon v režimu spánku a TECDFE. |
| --- | --- |

b)

U každého DFE typu 1, který se prodává společně se zobrazovacím zařízením, včetně DFE, které nebyly zkoušeny se zobrazovacím zařízením jakožto součást konfigurace s nejvyšší spotřebou energie podle oddílu 4.2.1. písm. c), se uvede název/číslo modelu, příkon ve stavu připravenosti, příkon v režimu spánku a TECDFE.

3.4   Požadavky na výrobky posuzované podle provozního režimu (OM)

| 3.4.1 | Větší počet režimů spánku: pokud je výrobek schopen automaticky vstupovat do většího počtu po sobě následujících režimů spánku, je třeba k určení způsobilosti podle požadavků na výchozí prodlevu pro přechod do režimu spánku uvedených v oddíle 3.4.3 a podle požadavků na příkon v režimu spánku uvedených v oddíle 3.4.4 použít tentýž režim spánku. |
| --- | --- |

3.4.1

Větší počet režimů spánku: pokud je výrobek schopen automaticky vstupovat do většího počtu po sobě následujících režimů spánku, je třeba k určení způsobilosti podle požadavků na výchozí prodlevu pro přechod do režimu spánku uvedených v oddíle 3.4.3 a podle požadavků na příkon v režimu spánku uvedených v oddíle 3.4.4 použít tentýž režim spánku.

| 3.4.2 | Požadavky na DFE: u zobrazovacích zařízení s funkčně integrovaným DFE, který je napájen z tohoto zobrazovacího zařízení a který splňuje příslušný požadavek na maximální TECDFE uvedený v tabulce 2, se příkon DFE vyloučí za těchto podmínek:






  a) | Příkon DFE ve stavu připravenosti naměřený v rámci zkušební metody se vydělí koeficientem 0,60, aby se zohlednily ztráty na interním zdroji napájení.






  1) | Požadavky na režim spánku: pokud výsledný příkon podle písmene a) výše nepřesahuje příkon zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti nebo v režimu spánku, pak se z naměřeného příkonu zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti či v režimu spánku při porovnání s požadavky na spotřebu v režimu spánku uvedenými v oddíle 3.4.4 vyloučí tento příkon. V ostatních případech se příkon DFE v režimu spánku naměřený v rámci zkušební metody vydělí koeficientem 0,60 a z příkonu zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti nebo v režimu spánku se pro účely porovnání s požadavky vyloučí výsledná hodnota. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2

Požadavky na DFE: u zobrazovacích zařízení s funkčně integrovaným DFE, který je napájen z tohoto zobrazovacího zařízení a který splňuje příslušný požadavek na maximální TECDFE uvedený v tabulce 2, se příkon DFE vyloučí za těchto podmínek:

a)

Příkon DFE ve stavu připravenosti naměřený v rámci zkušební metody se vydělí koeficientem 0,60, aby se zohlednily ztráty na interním zdroji napájení.

1)

Požadavky na režim spánku: pokud výsledný příkon podle písmene a) výše nepřesahuje příkon zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti nebo v režimu spánku, pak se z naměřeného příkonu zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti či v režimu spánku při porovnání s požadavky na spotřebu v režimu spánku uvedenými v oddíle 3.4.4 vyloučí tento příkon. V ostatních případech se příkon DFE v režimu spánku naměřený v rámci zkušební metody vydělí koeficientem 0,60 a z příkonu zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti nebo v režimu spánku se pro účely porovnání s požadavky vyloučí výsledná hodnota.

| 2) | Požadavky na pohotovostní režim: pokud výsledný příkon podle písmene a) výše nepřesahuje příkon zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti, v režimu spánku nebo v režimu „vypnuto“, pak se z naměřeného příkonu zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti, v režimu spánku nebo v režimu „vypnuto“ při porovnání s požadavky na pohotovostní režim uvedenými níže v oddíle 3.4.5 vyloučí tento příkon. V ostatních případech se příkon DFE v režimu spánku naměřený v rámci zkušební metody vydělí koeficientem 0,60 a z příkonu zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti, v režimu spánku nebo v režimu „vypnuto“ se pro účely porovnání s požadavky vyloučí výsledná hodnota. |
| --- | --- |

2)

Požadavky na pohotovostní režim: pokud výsledný příkon podle písmene a) výše nepřesahuje příkon zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti, v režimu spánku nebo v režimu „vypnuto“, pak se z naměřeného příkonu zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti, v režimu spánku nebo v režimu „vypnuto“ při porovnání s požadavky na pohotovostní režim uvedenými níže v oddíle 3.4.5 vyloučí tento příkon. V ostatních případech se příkon DFE v režimu spánku naměřený v rámci zkušební metody vydělí koeficientem 0,60 a z příkonu zobrazovacího zařízení ve stavu připravenosti, v režimu spánku nebo v režimu „vypnuto“ se pro účely porovnání s požadavky vyloučí výsledná hodnota.

| b) | DFE nesmí narušovat schopnost zobrazovacího zařízení vstupovat do režimů s nižší spotřebou či z nich vystupovat. |
| --- | --- |

b)

DFE nesmí narušovat schopnost zobrazovacího zařízení vstupovat do režimů s nižší spotřebou či z nich vystupovat.

| c) | Aby bylo možno výhody vyloučení využít, musí DFE vyhovovat definici stanovené v oddíle 1 a být funkčně samostatnou jednotkou, která je schopna iniciovat aktivitu v síti.

  Příklady: Výrobek 1 je zobrazovací zařízení, jehož DFE typu 2 nemá zvláštní režim spánku. Naměřený příkon DFE typu 2 ve stavu připravenosti i v režimu spánku je roven 30 W. Naměřený příkon výrobku 1 v režimu spánku je 53 W. Po odečtení hodnoty 50 W (30 W/0,60) od naměřeného příkonu výrobku v režimu spánku, který činí 53 W, se výsledek, který činí 3 W, použije jako příkon výrobku v režimu spánku pro účely níže uvedených kritérií.
  Výrobek 2 je zobrazovací zařízení, jehož DFE typu 2 se přepíná do režimu spánku, když se při zkoušení přepne do režimu spánku i zobrazovací zařízení. Naměřené příkony DFE typu 2 ve stavu připravenosti a v režimu spánku jsou 30 W a 5 W. Naměřený příkon výrobku v režimu spánku je 12 W. Po odečtení hodnoty 50 W (30 W/0,60) od naměřeného příkonu výrobku v režimu spánku, který činí 12 W, je výsledkem –38 W. V tomto případě se namísto toho od naměřeného příkonu výrobku v režimu spánku, který činí 12 W, odečte 8,33 W (5 W/0,60) a pro účely níže uvedených kritérií se použije výsledná hodnota 3,67 W. |
| --- | --- |

c)

Aby bylo možno výhody vyloučení využít, musí DFE vyhovovat definici stanovené v oddíle 1 a být funkčně samostatnou jednotkou, která je schopna iniciovat aktivitu v síti.

Příklady: Výrobek 1 je zobrazovací zařízení, jehož DFE typu 2 nemá zvláštní režim spánku. Naměřený příkon DFE typu 2 ve stavu připravenosti i v režimu spánku je roven 30 W. Naměřený příkon výrobku 1 v režimu spánku je 53 W. Po odečtení hodnoty 50 W (30 W/0,60) od naměřeného příkonu výrobku v režimu spánku, který činí 53 W, se výsledek, který činí 3 W, použije jako příkon výrobku v režimu spánku pro účely níže uvedených kritérií.

Výrobek 2 je zobrazovací zařízení, jehož DFE typu 2 se přepíná do režimu spánku, když se při zkoušení přepne do režimu spánku i zobrazovací zařízení. Naměřené příkony DFE typu 2 ve stavu připravenosti a v režimu spánku jsou 30 W a 5 W. Naměřený příkon výrobku v režimu spánku je 12 W. Po odečtení hodnoty 50 W (30 W/0,60) od naměřeného příkonu výrobku v režimu spánku, který činí 12 W, je výsledkem –38 W. V tomto případě se namísto toho od naměřeného příkonu výrobku v režimu spánku, který činí 12 W, odečte 8,33 W (5 W/0,60) a pro účely níže uvedených kritérií se použije výsledná hodnota 3,67 W.

| 3.4.3 | Výchozí prodleva: naměřená výchozí prodleva pro přechod do režimu spánku (tSLEEP) nesmí přesahovat požadovanou výchozí prodlevu pro přechod do režimu spánku (tSLEEP_REQ) uvedenou v tabulce 6, přičemž musí být splněny tyto podmínky:






  a) | Uživatel nesmí mít možnost změnit výchozí prodlevu pro přechod do režimu spánku tak, aby byla delší než maximální prodleva přístroje. Tato maximální prodleva přístroje je nastavena výrobcem a nesmí přesahovat 4 hodiny. |
| --- | --- | --- |

3.4.3

Výchozí prodleva: naměřená výchozí prodleva pro přechod do režimu spánku (tSLEEP) nesmí přesahovat požadovanou výchozí prodlevu pro přechod do režimu spánku (tSLEEP_REQ) uvedenou v tabulce 6, přičemž musí být splněny tyto podmínky:

a)

Uživatel nesmí mít možnost změnit výchozí prodlevu pro přechod do režimu spánku tak, aby byla delší než maximální prodleva přístroje. Tato maximální prodleva přístroje je nastavena výrobcem a nesmí přesahovat 4 hodiny.

| b) | Při uvádění údajů a posuzování způsobilosti výrobků, které mohou vstoupit do režimu spánku různými způsoby, by partneři měli uvádět tu úroveň režimu spánku, do níž je výrobek schopen vstoupit automaticky. Je-li výrobek schopen automaticky vstupovat do několika po sobě následujících úrovní režimu spánku, je na uvážení výrobce, kterou z těchto úrovní použije pro účely posuzování způsobilosti; použité úrovni však musí odpovídat poskytnutá výchozí prodleva. |
| --- | --- |

b)

Při uvádění údajů a posuzování způsobilosti výrobků, které mohou vstoupit do režimu spánku různými způsoby, by partneři měli uvádět tu úroveň režimu spánku, do níž je výrobek schopen vstoupit automaticky. Je-li výrobek schopen automaticky vstupovat do několika po sobě následujících úrovní režimu spánku, je na uvážení výrobce, kterou z těchto úrovní použije pro účely posuzování způsobilosti; použité úrovni však musí odpovídat poskytnutá výchozí prodleva.

| c) | Výchozí prodleva se nevztahuje na výrobky posuzované metodou OM, které požadavky na režim spánku splňují i ve stavu připravenosti.

  Tabulka 6


  Požadovaná výchozí prodleva pro přechod do režimu spánku u výrobků OM









  Typ výrobku | Formát média | Rychlost výrobku v monochromatickém režimu (s) vypočtená podle zkušební metody
  (ipm nebo mppm) | Požadovaná výchozí prodleva pro přechod do režimu spánku (tSLEEP_REQ
  )
  (v min.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopírka | Velký | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Fax | Malý nebo standardní | Všechny | 5 |
| Multifunkční zařízení | Malý nebo standardní | s ≤ 10 | 15 |
| 10 < s ≤ 20 | 30 |
| s > 20 | 60 |
| Velký | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Tiskárna | Malý nebo standardní | s ≤ 10 | 5 |
| 10 < s ≤ 20 | 15 |
| 20 < s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Velký | s ≤ 30 | 30 |
| s > 30 | 60 |
| Skener | Všechny | Všechny | 15 |
| Frankovací stroj | Všechny | s ≤ 50 | 20 |
| 50 < s ≤ 100 | 30 |
| 100 < s ≤ 150 | 40 |
| s > 150 | 60 |

c)

Výchozí prodleva se nevztahuje na výrobky posuzované metodou OM, které požadavky na režim spánku splňují i ve stavu připravenosti.

Tabulka 6

Požadovaná výchozí prodleva pro přechod do režimu spánku u výrobků OM

Typ výrobku

Formát média

Rychlost výrobku v monochromatickém režimu (s) vypočtená podle zkušební metody

(ipm nebo mppm)

Požadovaná výchozí prodleva pro přechod do režimu spánku (tSLEEP_REQ
  )

(v min.)

Kopírka

Velký

s ≤ 30

30

s > 30

60

Fax

Malý nebo standardní

Všechny

5

Multifunkční zařízení

Malý nebo standardní

s ≤ 10

15

10 < s ≤ 20

30

s > 20

60

Velký

s ≤ 30

30

s > 30

60

Tiskárna

Malý nebo standardní

s ≤ 10

5

10 < s ≤ 20

15

20 < s ≤ 30

30

s > 30

60

Velký

s ≤ 30

30

s > 30

60

Skener

Všechny

Všechny

15

Frankovací stroj

Všechny

s ≤ 50

20

50 < s ≤ 100

30

100 < s ≤ 150

40

s > 150

60

| 3.4.4 | Příkon v režimu spánku: naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) nesmí přesahovat požadavek na maximální příkon v režimu spánku (PSLEEP_MAX) určený podle rovnice 7, přičemž musí být splněny tyto podmínky:






  a) | Za přídavnou funkční výbavu lze považovat jen ta rozhraní, jež jsou během zkoušky přítomna a použita, včetně případného faxového rozhraní. |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Příkon v režimu spánku: naměřený příkon v režimu spánku (PSLEEP) nesmí přesahovat požadavek na maximální příkon v režimu spánku (PSLEEP_MAX) určený podle rovnice 7, přičemž musí být splněny tyto podmínky:

a)

Za přídavnou funkční výbavu lze považovat jen ta rozhraní, jež jsou během zkoušky přítomna a použita, včetně případného faxového rozhraní.

| b) | Funkce výrobku zajišťované pomocí DFE se za přídavnou funkční výbavu nepovažují. |
| --- | --- |

b)

Funkce výrobku zajišťované pomocí DFE se za přídavnou funkční výbavu nepovažují.

| c) | Jedno rozhraní, které vykonává více funkcí, lze započítat pouze jednou. |
| --- | --- |

c)

Jedno rozhraní, které vykonává více funkcí, lze započítat pouze jednou.

| d) | Každé rozhraní, jež odpovídá definici více než jednoho typu rozhraní, se klasifikuje podle funkce použité při zkoušce. |
| --- | --- |

d)

Každé rozhraní, jež odpovídá definici více než jednoho typu rozhraní, se klasifikuje podle funkce použité při zkoušce.

| e) | U výrobků, které požadavek na spotřebu v režimu spánku splňují i ve stavu připravenosti, nejsou ke splnění požadavku na spotřebu v režimu spánku vyžadována žádná další automatická snížení spotřeby. |
| --- | --- |

e)

U výrobků, které požadavek na spotřebu v režimu spánku splňují i ve stavu připravenosti, nejsou ke splnění požadavku na spotřebu v režimu spánku vyžadována žádná další automatická snížení spotřeby.

Rovnice 7: Výpočet požadavku na maximální příkon v režimu spánku u výrobků OM

Formula

kde:

| — | PSLEEP_MAX je požadavek na maximální příkon v režimu spánku vyjádřený ve wattech (W) a zaokrouhlený na nejbližší desetinu wattu, |
| --- | --- |

—

PSLEEP_MAX je požadavek na maximální příkon v režimu spánku vyjádřený ve wattech (W) a zaokrouhlený na nejbližší desetinu wattu,

| — | PMAX_BASE je maximální přípustný příkon základní tiskové jednotky v režimu spánku stanovený podle tabulky 7 a vyjádřený ve wattech, |
| --- | --- |

—

PMAX_BASE je maximální přípustný příkon základní tiskové jednotky v režimu spánku stanovený podle tabulky 7 a vyjádřený ve wattech,

| — | AdderINTERFACE je zvýšení přípustného příkonu ve wattech připadající na rozhraní představující přídavnou funkční výbavu, která jsou při zkoušce použita, včetně případné funkce faxu, a která výrobce vybral z tabulky 8, |
| --- | --- |

—

AdderINTERFACE je zvýšení přípustného příkonu ve wattech připadající na rozhraní představující přídavnou funkční výbavu, která jsou při zkoušce použita, včetně případné funkce faxu, a která výrobce vybral z tabulky 8,

| — | n je počet využitých zvýšení přípustného příkonu připadajících na rozhraní představující přídavnou funkční výbavu, která jsou při zkoušce použita, včetně případné funkce faxu, přičemž tento počet je nejvýše 2, |
| --- | --- |

—

n je počet využitých zvýšení přípustného příkonu připadajících na rozhraní představující přídavnou funkční výbavu, která jsou při zkoušce použita, včetně případné funkce faxu, přičemž tento počet je nejvýše 2,

| — | AdderOTHER je zvýšení přípustného příkonu ve wattech připadající na případnou přídavnou funkční výbavu, která nepředstavuje rozhraní, je při zkoušce použita a výrobce ji vybral z tabulky 8, a |
| --- | --- |

—

AdderOTHER je zvýšení přípustného příkonu ve wattech připadající na případnou přídavnou funkční výbavu, která nepředstavuje rozhraní, je při zkoušce použita a výrobce ji vybral z tabulky 8, a

| — | m je počet využitých zvýšení přípustného příkonu připadajících na přídavnou funkční výbavu, která nepředstavuje rozhraní a je při zkoušce použita, přičemž tento počet není omezen. |
| --- | --- |

—

m je počet využitých zvýšení přípustného příkonu připadajících na přídavnou funkční výbavu, která nepředstavuje rozhraní a je při zkoušce použita, přičemž tento počet není omezen.

Tabulka 7

Přípustný příkon základní tiskové jednotky v režimu spánku

| Typ výrobku | Formát média | Technologie tisku | PMAX_BASE

  (ve wattech) |
| --- | --- | --- | --- |
| Úderová | Inkoustová | Všechny ostatní | Nepoužije se |
| Kopírka | Velký | | | x | | 8,2 |
| Fax | Standardní | | x | | | 0,6 |
| Frankovací stroj | Nepoužije se | | x | x | | 5,0 |
| Multifunkční zařízení | Standardní | x | x | | | 0,6 |
| Velký | | x | | | 4,9 |
| | | x | | 8,2 |
| Tiskárna | Malý | x | x | x | | 4,0 |
| Standardní | x | x | | | 0,6 |
| Velký | x | | x | | 2,5 |
| | x | | | 4,9 |
| Skener | Všechny | | | | x | 2,5 |

Typ výrobku

Formát média

Technologie tisku

PMAX_BASE

(ve wattech)

Úderová

Inkoustová

Všechny ostatní

Nepoužije se

Kopírka

Velký

x

8,2

Fax

Standardní

x

0,6

Frankovací stroj

Nepoužije se

x

x

5,0

Multifunkční zařízení

Standardní

x

x

0,6

Velký

x

4,9

x

8,2

Tiskárna

Malý

x

x

x

4,0

Standardní

x

x

0,6

Velký

x

x

2,5

x

4,9

Skener

Všechny

x

2,5

Tabulka 8

Přípustné příkony přídavné funkční výbavy v režimu spánku

| Typ přídavné funkční výbavy | Typ připojení | Max. rychlost přenosu dat (r)
  (Mbit/s) | Podrobnosti | Přípustný příkon přídavné funkční výbavy
  (W) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozhraní | Kabel | r < 20 | Zahrnuje: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/paralelní/Centronics, RS232 | 0,2 |
| 20 ≤ r < 500 | Zahrnuje: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100Mb Ethernet | 0,4 |
| r ≥ 500 | Zahrnuje: USB 3.x, 1G Ethernet | 0,5 |
| Všechny | Zahrnuje: čtečky paměťových karet flash a smart-card, rozhraní pro fotoaparáty, PictBridge | 0,2 |
| Faxmodem | Všechny | Vztahuje se pouze na faxy a multifunkční zařízení | 0,2 |
| Bezdrátové radiové (RF) | Všechny | Zahrnuje: Bluetooth, 802.11 | 2,0 |
| Bezdrátové infračervené (IR) | Všechny | Zahrnuje: IrDA | 0,1 |
| Bezdrátové sluchátko | Nepoužije se | Nepoužije se | Schopnost zobrazovacího zařízení komunikovat s bezdrátovým sluchátkem. Lze uplatnit pouze jednou bez ohledu na počet bezdrátových sluchátek, který výrobek podporuje. Nezabývá se požadavky na příkon samotného bezdrátového sluchátka. | 0,8 |
| Paměť | Nepoužije se | Nepoužije se | Vztahuje se na interní kapacitu pro ukládání dat v zobrazovacím zařízení. Vztahuje se na veškerou vnitřní paměť a přepočte se podle velikosti RAM. Nevztahuje se na pevný disk ani paměť flash. | 0,5/GB |
| Skener | Nepoužije se | Nepoužije se | Vztahuje se pouze na multifunkční zařízení a kopírky.
  Zahrnuje: výbojky se studenou katodou (CCFL) nebo jinou technologii, například LED, halogenovou technologii, výbojky se žhavenou katodou (HCFT), xenonovou technologii nebo trubkové zářivky (TL). (Lze použít pouze jednou bez ohledu na velikost nebo počet použitých zdrojů světla.) | 0,5 |
| Zdroj napájení | Nepoužije se | Nepoužije se | Vztahuje se na interní i externí zdroje napájení frankovacích strojů a výrobků pro standardní formáty využívajících technologii inkoustového a úderového tisku, jejichž výkon uvedený na typovém štítku (POUT) je větší než 10 W. | 0,02 x
  (POUT – 10,0) |
| Dotykový displej | Nepoužije se | Nepoužije se | Vztahuje se na monochromatické i barevné dotykové displeje. | 0,2 |
| Interní diskové jednotky | Nepoužije se | Nepoužije se | Zahrnuje všechna velkokapacitní datová úložiště, včetně pevných disků a jednotek SSD. Nezahrnuje rozhraní pro externí jednotky. | 0,15 |

Typ přídavné funkční výbavy

Typ připojení

Max. rychlost přenosu dat (r)

(Mbit/s)

Podrobnosti

Přípustný příkon přídavné funkční výbavy

(W)

Rozhraní

Kabel

r < 20

Zahrnuje: USB 1.x, IEEE 488, IEEE 1284/paralelní/Centronics, RS232

0,2

20 ≤ r < 500

Zahrnuje: USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK, 100Mb Ethernet

0,4

r ≥ 500

Zahrnuje: USB 3.x, 1G Ethernet

0,5

Všechny

Zahrnuje: čtečky paměťových karet flash a smart-card, rozhraní pro fotoaparáty, PictBridge

0,2

Faxmodem

Všechny

Vztahuje se pouze na faxy a multifunkční zařízení

0,2

Bezdrátové radiové (RF)

Všechny

Zahrnuje: Bluetooth, 802.11

2,0

Bezdrátové infračervené (IR)

Všechny

Zahrnuje: IrDA

0,1

Bezdrátové sluchátko

Nepoužije se

Nepoužije se

Schopnost zobrazovacího zařízení komunikovat s bezdrátovým sluchátkem. Lze uplatnit pouze jednou bez ohledu na počet bezdrátových sluchátek, který výrobek podporuje. Nezabývá se požadavky na příkon samotného bezdrátového sluchátka.

0,8

Paměť

Nepoužije se

Nepoužije se

Vztahuje se na interní kapacitu pro ukládání dat v zobrazovacím zařízení. Vztahuje se na veškerou vnitřní paměť a přepočte se podle velikosti RAM. Nevztahuje se na pevný disk ani paměť flash.

0,5/GB

Skener

Nepoužije se

Nepoužije se

Vztahuje se pouze na multifunkční zařízení a kopírky.

Zahrnuje: výbojky se studenou katodou (CCFL) nebo jinou technologii, například LED, halogenovou technologii, výbojky se žhavenou katodou (HCFT), xenonovou technologii nebo trubkové zářivky (TL). (Lze použít pouze jednou bez ohledu na velikost nebo počet použitých zdrojů světla.)

0,5

Zdroj napájení

Nepoužije se

Nepoužije se

Vztahuje se na interní i externí zdroje napájení frankovacích strojů a výrobků pro standardní formáty využívajících technologii inkoustového a úderového tisku, jejichž výkon uvedený na typovém štítku (POUT) je větší než 10 W.

0,02 x

(POUT – 10,0)

Dotykový displej

Nepoužije se

Nepoužije se

Vztahuje se na monochromatické i barevné dotykové displeje.

0,2

Interní diskové jednotky

Nepoužije se

Nepoužije se

Zahrnuje všechna velkokapacitní datová úložiště, včetně pevných disků a jednotek SSD. Nezahrnuje rozhraní pro externí jednotky.

0,15

| 3.4.5 | Spotřeba energie v pohotovostním režimu: příkon v pohotovostním režimu naměřený v rámci zkušebního postupu, kterým se rozumí nejmenší z příkonů ve stavu připravenosti, v režimu spánku a v režimu „vypnuto“, nesmí přesahovat maximální příkon v pohotovostním režimu uvedený v tabulce 9, přičemž musí být splněny tyto podmínky:
  Zobrazovací zařízení musí splnit požadavek na příkon v pohotovostním režimu bez ohledu na stav případných dalších připojených zařízení (např. hostitelského PC).

  Tabulka 9


  Požadavek na maximální příkon v pohotovostním režimu







  Typ výrobku | Maximální příkon v pohotovostním režimu
  (ve wattech) |
| --- | --- | --- |
| Všechny výrobky OM | 0,5 |

3.4.5

Spotřeba energie v pohotovostním režimu: příkon v pohotovostním režimu naměřený v rámci zkušebního postupu, kterým se rozumí nejmenší z příkonů ve stavu připravenosti, v režimu spánku a v režimu „vypnuto“, nesmí přesahovat maximální příkon v pohotovostním režimu uvedený v tabulce 9, přičemž musí být splněny tyto podmínky:

Zobrazovací zařízení musí splnit požadavek na příkon v pohotovostním režimu bez ohledu na stav případných dalších připojených zařízení (např. hostitelského PC).

Tabulka 9

Požadavek na maximální příkon v pohotovostním režimu

Typ výrobku

Maximální příkon v pohotovostním režimu

(ve wattech)

Všechny výrobky OM

0,5

4.   Zkoušení

4.1   Zkušební metody

Při zkoušení zobrazovacích zařízení se k posouzení způsobilosti k získání osvědčení ENERGY STAR použijí zkušební metody uvedené v tabulce 10.

Tabulka 10

Zkušební metody k posouzení způsobilosti pro osvědčení ENERGY STAR

| Typ výrobku | Zkušební metoda |
| --- | --- |
| Všechny produkty | ENERGY STAR Imaging Equipment Test Method (zkušební metoda ENERGY STAR pro zobrazovací zařízení), revize z května 2012 |

Typ výrobku

Zkušební metoda

Všechny produkty

ENERGY STAR Imaging Equipment Test Method (zkušební metoda ENERGY STAR pro zobrazovací zařízení), revize z května 2012

4.2   Počet jednotek požadovaných pro zkoušky

| 4.2.1 | Reprezentativní modely ke zkoušení se vyberou podle těchto požadavků:






  a) | pokud jde o způsobilost jednotlivého modelu výrobku, za reprezentativní model se považuje konfigurace výrobku ekvivalentní té, která má být uváděna na trh a označena jako ENERGY STAR; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Reprezentativní modely ke zkoušení se vyberou podle těchto požadavků:

a)

pokud jde o způsobilost jednotlivého modelu výrobku, za reprezentativní model se považuje konfigurace výrobku ekvivalentní té, která má být uváděna na trh a označena jako ENERGY STAR;

| b) | pokud jde o způsobilost skupiny výrobků, která nezahrnuje DFE typu 1, považuje se za reprezentativní model konfigurace s nejvyšší spotřebou energie v rámci skupiny. Případné nevyhovění kteréhokoli modelu ze skupiny výrobků v následných zkouškách (např. v rámci ověřovacích zkoušek) bude mít důsledky pro všechny modely ve skupině výrobků; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o způsobilost skupiny výrobků, která nezahrnuje DFE typu 1, považuje se za reprezentativní model konfigurace s nejvyšší spotřebou energie v rámci skupiny. Případné nevyhovění kteréhokoli modelu ze skupiny výrobků v následných zkouškách (např. v rámci ověřovacích zkoušek) bude mít důsledky pro všechny modely ve skupině výrobků;

| c) | pokud jde o způsobilost skupiny výrobků, která nezahrnuje DFE typu 1, pro účely posouzení způsobilosti se zkouší konfigurace zobrazovacího zařízení a digitálního front-endu s největší spotřebou energie v rámci skupiny výrobků. Případné nevyhovění kteréhokoli modelu ze skupiny výrobků a jakéhokoli DFE typu 1 prodávaného se zobrazovacím zařízením, včetně těch, které se zobrazovacím zařízením nebyly zkoušeny, v následných zkouškách (např. v rámci ověřovacích zkoušek) bude mít důsledky pro všechny modely ve skupině výrobků. Pro účely posouzení způsobilosti nelze do této skupiny výrobků přidat zobrazovací zařízení, jejichž součástí není DFE typu 1, a pro účely určení způsobilosti lze taková zařízení posuzovat pouze jako samostatnou skupinu výrobků bez DFE typu 1. |
| --- | --- |

c)

pokud jde o způsobilost skupiny výrobků, která nezahrnuje DFE typu 1, pro účely posouzení způsobilosti se zkouší konfigurace zobrazovacího zařízení a digitálního front-endu s největší spotřebou energie v rámci skupiny výrobků. Případné nevyhovění kteréhokoli modelu ze skupiny výrobků a jakéhokoli DFE typu 1 prodávaného se zobrazovacím zařízením, včetně těch, které se zobrazovacím zařízením nebyly zkoušeny, v následných zkouškách (např. v rámci ověřovacích zkoušek) bude mít důsledky pro všechny modely ve skupině výrobků. Pro účely posouzení způsobilosti nelze do této skupiny výrobků přidat zobrazovací zařízení, jejichž součástí není DFE typu 1, a pro účely určení způsobilosti lze taková zařízení posuzovat pouze jako samostatnou skupinu výrobků bez DFE typu 1.

| 4.2.2 | Ke zkouškám se vybírá jedna jednotka každého reprezentativního modelu. |
| --- | --- |

4.2.2

Ke zkouškám se vybírá jedna jednotka každého reprezentativního modelu.

4.3   Mezinárodní tržní způsobilost

Výrobky se zkouší z hlediska způsobilosti při relevantní kombinaci vstupního napětí/frekvence pro každý trh, na němž se budou prodávat a propagovat jako výrobky ENERGY STAR.

5.   Uživatelské rozhraní

Výrobcům se doporučuje, aby své výrobky navrhovali v souladu s normou IEEE 1621: Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments (norma pro prvky uživatelského rozhraní k řízení spotřeby elektronických zařízení používaných v kancelářském/spotřebitelském prostředí). Podrobnosti naleznete na internetových stránkách http://eetd.LBL.gov/Controls.

6.   Datum účinnosti

Datum účinnosti: verze 2.0 specifikace ENERGY STAR pro zobrazovací zařízení nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2014. K získání osvědčení ENERGY STAR musí model výrobku vyhovovat specifikaci ENERGY STAR platné ke dni výroby modelu. Datum výroby se vztahuje ke konkrétní jednotce a jde o datum, kdy se určitá jednotka považuje za zcela zkompletovanou.

| 6.1 | Budoucí revize specifikace: EPA a Evropská komise si vyhrazují právo tuto specifikaci změnit, pokud změny technologií a/nebo změny na trhu budou mít vliv na její užitečnost pro spotřebitele, průmysl nebo životní prostředí. V souladu se současnou politikou se k revizím specifikace dospěje prostřednictvím diskuse zúčastněných stran. V případě revize specifikace vezměte prosím na vědomí, že osvědčení ENERGY STAR se neuděluje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku. |
| --- | --- |

6.1

Budoucí revize specifikace: EPA a Evropská komise si vyhrazují právo tuto specifikaci změnit, pokud změny technologií a/nebo změny na trhu budou mít vliv na její užitečnost pro spotřebitele, průmysl nebo životní prostředí. V souladu se současnou politikou se k revizím specifikace dospěje prostřednictvím diskuse zúčastněných stran. V případě revize specifikace vezměte prosím na vědomí, že osvědčení ENERGY STAR se neuděluje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku.

| 6.2 | Body ke zvážení pro budoucí revizi:






  a) | změny zkušební metody: EPA, DOE a Evropská komise budou nadále sledovat zavádění funkce „proxying“ v hardwaru zobrazovacích zařízení a zváží vytvoření zkušební metody pro určení přítomnosti síťového proxy serveru (např. splňujícího kritéria ECMA-393 ProxZzzy for Sleeping Hosts (proxy pro spící hostitele)). EPA, DOE a Evropská komise také posoudí možnost měřit a uvádět rychlost výrobků v konfiguraci při dodání, dobu návratu z režimu spánku či režimu „vypnuto“ u výrobků posuzovaných metodou OM a probuzení z režimu spánku v důsledku běžných událostí na síti; |
| --- | --- | --- |

6.2

Body ke zvážení pro budoucí revizi:

a)

změny zkušební metody: EPA, DOE a Evropská komise budou nadále sledovat zavádění funkce „proxying“ v hardwaru zobrazovacích zařízení a zváží vytvoření zkušební metody pro určení přítomnosti síťového proxy serveru (např. splňujícího kritéria ECMA-393 ProxZzzy for Sleeping Hosts (proxy pro spící hostitele)). EPA, DOE a Evropská komise také posoudí možnost měřit a uvádět rychlost výrobků v konfiguraci při dodání, dobu návratu z režimu spánku či režimu „vypnuto“ u výrobků posuzovaných metodou OM a probuzení z režimu spánku v důsledku běžných událostí na síti;

| b) | požadavky na TEC v kilowatthodinách za rok: EPA a Evropská komise přidaly do tabulek TEC vedle v současnosti používaného vyjádření v kilowatthodinách za týden další sloupce, v nichž jsou požadavky vyjádřeny v kilowatthodinách za rok. Jakkoliv se jedná o údaje čistě informativní, zvažují EPA a Evropská komise, že by se v budoucí revizi specifikace uváděla hodnota TEC pouze v těchto jednotkách, což by řešilo problémy s přesností vykazování a s porovnáváním s jinými výrobky s osvědčením ENERGY STAR (u kterých se tyto údaje obvykle udávají v kilowatthodinách za rok); |
| --- | --- |

b)

požadavky na TEC v kilowatthodinách za rok: EPA a Evropská komise přidaly do tabulek TEC vedle v současnosti používaného vyjádření v kilowatthodinách za týden další sloupce, v nichž jsou požadavky vyjádřeny v kilowatthodinách za rok. Jakkoliv se jedná o údaje čistě informativní, zvažují EPA a Evropská komise, že by se v budoucí revizi specifikace uváděla hodnota TEC pouze v těchto jednotkách, což by řešilo problémy s přesností vykazování a s porovnáváním s jinými výrobky s osvědčením ENERGY STAR (u kterých se tyto údaje obvykle udávají v kilowatthodinách za rok);

| c) | zařízení pro tisk na jiná média než papír a pro skenování takových médií: EPA a Evropská komise jsou často dotazovány na určování způsobilosti výrobků, které k tisku či skenování používají jiná média než papír (např. textilie, mikrofilm atd.), a uvítají údaje o spotřebě energie takových zařízení. Takové údaje by mohly pomoci při vytváření požadavků na tyto výrobky v budoucí verzi této specifikace; |
| --- | --- |

c)

zařízení pro tisk na jiná média než papír a pro skenování takových médií: EPA a Evropská komise jsou často dotazovány na určování způsobilosti výrobků, které k tisku či skenování používají jiná média než papír (např. textilie, mikrofilm atd.), a uvítají údaje o spotřebě energie takových zařízení. Takové údaje by mohly pomoci při vytváření požadavků na tyto výrobky v budoucí verzi této specifikace;

| d) | profesionální výrobky (vysokorychlostní výrobky TEC pro tisk na těžší a větší papír): EPA a Evropská komise se dozvěděly, že u některých vysokorychlostních TEC výrobků existují další požadavky na manipulaci s větším a těžším papírem. EPA a Evropská komise zváží, zda pro tyto výrobky v budoucí verzi této specifikace nevyčlenit samostatnou kategorii; |
| --- | --- |

d)

profesionální výrobky (vysokorychlostní výrobky TEC pro tisk na těžší a větší papír): EPA a Evropská komise se dozvěděly, že u některých vysokorychlostních TEC výrobků existují další požadavky na manipulaci s větším a těžším papírem. EPA a Evropská komise zváží, zda pro tyto výrobky v budoucí verzi této specifikace nevyčlenit samostatnou kategorii;

| e) | osamostatnění požadavků na kategorie TEC: ve verzi 1 a 2 specifikací pro zobrazovací zařízení předpokládaly EPA a Evropská komise, že barevné výrobky, vzhledem ke své větší složitosti, budou mít větší TEC než výrobky monochromatické a multifunkční zařízení budou mít větší TEC než zařízení jednoúčelová. Tento pohled se promítl do struktury požadavků na TEC. Nedávno se však EPA a Evropská komise dozvěděly, že součástí barevných multifunkčních zařízení, což jsou výrobky vyšší kvality, mohou být úsporné funkce, díky kterým je spotřeba těchto zařízení nižší než u monochromatických jednoúčelových zařízení. EPA a Evropská komise proto zváží, zda požadavky na TEC u těchto výrobků v budoucnu neosamostatnit tak, aby se dostalo uznání nejúspornějším zařízením ze všech kategorií TEC; |
| --- | --- |

e)

osamostatnění požadavků na kategorie TEC: ve verzi 1 a 2 specifikací pro zobrazovací zařízení předpokládaly EPA a Evropská komise, že barevné výrobky, vzhledem ke své větší složitosti, budou mít větší TEC než výrobky monochromatické a multifunkční zařízení budou mít větší TEC než zařízení jednoúčelová. Tento pohled se promítl do struktury požadavků na TEC. Nedávno se však EPA a Evropská komise dozvěděly, že součástí barevných multifunkčních zařízení, což jsou výrobky vyšší kvality, mohou být úsporné funkce, díky kterým je spotřeba těchto zařízení nižší než u monochromatických jednoúčelových zařízení. EPA a Evropská komise proto zváží, zda požadavky na TEC u těchto výrobků v budoucnu neosamostatnit tak, aby se dostalo uznání nejúspornějším zařízením ze všech kategorií TEC;

| f) | přehodnocení oblasti působnosti: EPA a Evropská komise mohou přehodnotit aktuální situaci na trhu zobrazovacích zařízení s cílem určit, zda je stávající oblast působnosti, pokud jde o zařazené výrobky, stále relevantní a zda označení ENERGY STAR i nadále zajišťuje tržní odlišení všech tříd výrobků zařazených do oblasti působnosti; |
| --- | --- |

f)

přehodnocení oblasti působnosti: EPA a Evropská komise mohou přehodnotit aktuální situaci na trhu zobrazovacích zařízení s cílem určit, zda je stávající oblast působnosti, pokud jde o zařazené výrobky, stále relevantní a zda označení ENERGY STAR i nadále zajišťuje tržní odlišení všech tříd výrobků zařazených do oblasti působnosti;

| g) | rozšíření požadavků na oboustranný tisk: EPA a Evropská komise mohou přehodnotit požadavky na přítomnost funkce oboustranného tisku v základním výrobku a zvážit možnosti zpřísnění nepovinných požadavků. Změnou požadavků tak, aby oblast působnosti zahrnovala více výrobků, u nichž základní tisková jednotka disponuje vestavěnou funkcí oboustranného tisku, by se mohlo docílit snížení spotřeby papíru. |
| --- | --- |

g)

rozšíření požadavků na oboustranný tisk: EPA a Evropská komise mohou přehodnotit požadavky na přítomnost funkce oboustranného tisku v základním výrobku a zvážit možnosti zpřísnění nepovinných požadavků. Změnou požadavků tak, aby oblast působnosti zahrnovala více výrobků, u nichž základní tisková jednotka disponuje vestavěnou funkcí oboustranného tisku, by se mohlo docílit snížení spotřeby papíru.

Dodatek D

Zkušební metoda k určení spotřeby energie zobrazovacích zařízení

1.   Přehled

K určení toho, zda výrobek splňuje požadavky kritérii způsobilosti ENERGY STAR pro zobrazovací zařízení, se použije tato zkušební metoda.

2.   Použitelnost

Požadavky na zkoušky v rámci programu ENERGY STAR závisí na souboru funkcí výrobků, které se posuzují. Použitelnost jednotlivých oddílů tohoto dokumentu se stanoví na základě tabulky 11.

Tabulka 11

Použitelnost zkušebního postupu

| Typ výrobku | Formát média | Technologie tisku | Metoda hodnocení ENERGY STAR |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopírka | Standardní | Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | Typická spotřeba energie (TEC) |
| Velký | Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | Provozní režim (OM) |
| Digitální duplikátor | Standardní | Šablona | TEC |
| Fax | Standardní | Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | TEC |
| Inkoustový tisk | OM |
| Frankovací stroj | Všechny | Přímý tepelný tisk, elektrofotografický tisk, inkoustový tisk, tepelný přenos | OM |
| Multifunkční zařízení | Standardní | Vysoce výkonný inkoustový tisk, přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | TEC |
| Inkoustový tisk, úderový tisk | OM |
| Velký | Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, inkoustový tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | OM |
| Tiskárna | Standardní | Vysoce výkonný inkoustový tisk, přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | TEC |
| Inkoustový tisk, úderový tisk | OM |
| Velký nebo malý | Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, úderový tisk, inkoustový tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos | OM |
| Malý | Vysoce výkonný inkoustový tisk | TEC |
| Skener | Všechny | Nepoužije se | OM |

Typ výrobku

Formát média

Technologie tisku

Metoda hodnocení ENERGY STAR

Kopírka

Standardní

Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

Typická spotřeba energie (TEC)

Velký

Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

Provozní režim (OM)

Digitální duplikátor

Standardní

Šablona

TEC

Fax

Standardní

Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

TEC

Inkoustový tisk

OM

Frankovací stroj

Všechny

Přímý tepelný tisk, elektrofotografický tisk, inkoustový tisk, tepelný přenos

OM

Multifunkční zařízení

Standardní

Vysoce výkonný inkoustový tisk, přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

TEC

Inkoustový tisk, úderový tisk

OM

Velký

Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, inkoustový tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

OM

Tiskárna

Standardní

Vysoce výkonný inkoustový tisk, přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

TEC

Inkoustový tisk, úderový tisk

OM

Velký nebo malý

Přímý tepelný tisk, sublimační tisk, elektrofotografický tisk, úderový tisk, inkoustový tisk, pevný inkoustový tisk, tepelný přenos

OM

Malý

Vysoce výkonný inkoustový tisk

TEC

Skener

Všechny

Nepoužije se

OM

3.   Definice

Pokud není uvedeno jinak, všechny pojmy použité v tomto dokumentu odpovídají definicím v kritériích způsobilosti ENERGY STAR pro zobrazovací zařízení.

4.   Uspořádání zkoušky

Obecné uspořádání zkoušky

| 4.1 | Uspořádání zkoušky a přístrojové vybavení: uspořádání zkoušky a přístrojové vybavení podle všech částí tohoto postupu musí splňovat požadavky normy IEC 62301, Ed. 2.0 „Elektrické spotřebiče pro domácnost – Měření příkonu pohotovostního režimu“, oddílu 4 „Všeobecné podmínky pro měření“. V případě konfliktu požadavků má přednost zkušební metoda ENERGY STAR. |
| --- | --- |

4.1

Uspořádání zkoušky a přístrojové vybavení: uspořádání zkoušky a přístrojové vybavení podle všech částí tohoto postupu musí splňovat požadavky normy IEC 62301, Ed. 2.0 „Elektrické spotřebiče pro domácnost – Měření příkonu pohotovostního režimu“, oddílu 4 „Všeobecné podmínky pro měření“. V případě konfliktu požadavků má přednost zkušební metoda ENERGY STAR.

| 4.2 | Vstupní střídavé napájení: výrobky, které jsou určeny k napájení z elektrické sítě, se připojí ke zdroji napětí vhodnému pro zamýšlený trh podle tabulky 12 nebo tabulky 13.






  a) | Výrobky dodávané s externím zdrojem napájení se nejprve připojí k externímu zdroji napájení a poté ke zdroji napětí podle tabulky 12 nebo tabulky 13. |
| --- | --- | --- |

4.2

Vstupní střídavé napájení: výrobky, které jsou určeny k napájení z elektrické sítě, se připojí ke zdroji napětí vhodnému pro zamýšlený trh podle tabulky 12 nebo tabulky 13.

a)

Výrobky dodávané s externím zdrojem napájení se nejprve připojí k externímu zdroji napájení a poté ke zdroji napětí podle tabulky 12 nebo tabulky 13.

| b) | Pokud je kombinace jmenovitého napětí/jmenovité frekvence, při níž má být výrobek provozován na určitém trhu, odlišná od kombinace napětí/frekvence na tomto trhu (např. 230 V a 60 Hz v Severní Americe), zkouší se jednotka při výrobcem stanovené kombinaci jmenovitého napětí/jmenovité frekvence pro tuto jednotku. Použité napětí a frekvence se zaznamenají.

  Tabulka 12


  Požadavky na příkon výrobků, jejichž jmenovitý příkon na typovém štítku nepřekračuje 1 500 W











  Trh | Napětí | Tolerance napětí | Maximální celkové harmonické zkreslení | Frekvence | Tolerance frekvence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Severní Amerika, Tchaj-wan | 115 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Evropa, Austrálie, Nový Zéland | 230 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japonsko | 100 V AC | +/– 1,0 % | 2,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

b)

Pokud je kombinace jmenovitého napětí/jmenovité frekvence, při níž má být výrobek provozován na určitém trhu, odlišná od kombinace napětí/frekvence na tomto trhu (např. 230 V a 60 Hz v Severní Americe), zkouší se jednotka při výrobcem stanovené kombinaci jmenovitého napětí/jmenovité frekvence pro tuto jednotku. Použité napětí a frekvence se zaznamenají.

Tabulka 12

Požadavky na příkon výrobků, jejichž jmenovitý příkon na typovém štítku nepřekračuje 1 500 W

Trh

Napětí

Tolerance napětí

Maximální celkové harmonické zkreslení

Frekvence

Tolerance frekvence

Severní Amerika, Tchaj-wan

115 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Evropa, Austrálie, Nový Zéland

230 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japonsko

100 V AC

+/– 1,0 %

2,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

Tabulka 13

Požadavky na příkon výrobků, jejichž jmenovitý příkon na typovém štítku přesahuje 1 500 W

| Trh | Napětí | Tolerance napětí | Maximální celkové harmonické zkreslení | Frekvence | Tolerance frekvence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Severní Amerika, Tchaj-wan | 115 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 60 Hz | +/– 1,0 % |
| Evropa, Austrálie, Nový Zéland | 230 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz | +/– 1,0 % |
| Japonsko | 100 V AC | +/– 4,0 % | 5,0 % | 50 Hz/60 Hz | +/– 1,0 % |

Trh

Napětí

Tolerance napětí

Maximální celkové harmonické zkreslení

Frekvence

Tolerance frekvence

Severní Amerika, Tchaj-wan

115 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

60 Hz

+/– 1,0 %

Evropa, Austrálie, Nový Zéland

230 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz

+/– 1,0 %

Japonsko

100 V AC

+/– 4,0 %

5,0 %

50 Hz/60 Hz

+/– 1,0 %

| 4.3 | Napájení ze zdroje malého stejnosměrného napětí:






  a) | Výrobky mohou být napájeny ze zdroje malého stejnosměrného napětí (např. prostřednictvím sítě či datového připojení), pouze pokud je stejnosměrný zdroj jediným přípustným zdrojem napájení daného výrobku (tj. není k dispozici zástrčka pro střídavé napájení ani externí zdroj napájení). |
| --- | --- | --- |

4.3

Napájení ze zdroje malého stejnosměrného napětí:

a)

Výrobky mohou být napájeny ze zdroje malého stejnosměrného napětí (např. prostřednictvím sítě či datového připojení), pouze pokud je stejnosměrný zdroj jediným přípustným zdrojem napájení daného výrobku (tj. není k dispozici zástrčka pro střídavé napájení ani externí zdroj napájení).

| b) | Výrobky napájené ze zdroje malého stejnosměrného napětí jsou pro účely zkoušek začleněny v sestavě se zdrojem stejnosměrného napájení se střídavým vstupem (např. rozbočovač USB se střídavým napájením).
  Zdroj stejnosměrného napájení se střídavým vstupem použitý pro provádění zkoušek se u všech zkoušek zaznamená a uvede. |
| --- | --- |

b)

Výrobky napájené ze zdroje malého stejnosměrného napětí jsou pro účely zkoušek začleněny v sestavě se zdrojem stejnosměrného napájení se střídavým vstupem (např. rozbočovač USB se střídavým napájením).

Zdroj stejnosměrného napájení se střídavým vstupem použitý pro provádění zkoušek se u všech zkoušek zaznamená a uvede.

| c) | Příkon zkoušené jednotky zahrnuje následující složky měřené podle oddílu 5 této metody:






  1) | příkon na střídavé straně zdroje malého stejnosměrného napětí se zkoušenou jednotkou jako zátěží (PL) a |
| --- | --- | --- |

c)

Příkon zkoušené jednotky zahrnuje následující složky měřené podle oddílu 5 této metody:

1)

příkon na střídavé straně zdroje malého stejnosměrného napětí se zkoušenou jednotkou jako zátěží (PL) a

| 2) | příkon na střídavé straně zdroje malého stejnosměrného napětí bez zátěže (PS). |
| --- | --- |

2)

příkon na střídavé straně zdroje malého stejnosměrného napětí bez zátěže (PS).

| 4.4 | Okolní teplota: okolní teplota musí být v rozmezí 23 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

4.4

Okolní teplota: okolní teplota musí být v rozmezí 23 °C ± 5 °C.

| 4.5 | Relativní vlhkost: relativní vlhkost musí být v rozmezí 10 % až 80 %. |
| --- | --- |

4.5

Relativní vlhkost: relativní vlhkost musí být v rozmezí 10 % až 80 %.

| 4.6 | Měřič příkonu: schválené měřiče příkonu se musí vyznačovat těmito vlastnostmi:






  a) | Minimální frekvenční charakteristika: 3,0 kHz |
| --- | --- | --- |

4.6

Měřič příkonu: schválené měřiče příkonu se musí vyznačovat těmito vlastnostmi:

a)

Minimální frekvenční charakteristika: 3,0 kHz

| b) | Minimální rozlišení:






  1) | 0,01 W pro měřené hodnoty menší než 10 W; |
| --- | --- | --- |

b)

Minimální rozlišení:

1)

0,01 W pro měřené hodnoty menší než 10 W;

| 2) | 0,1 W pro měřené hodnoty od 10 W do 100 W; |
| --- | --- |

2)

0,1 W pro měřené hodnoty od 10 W do 100 W;

| 3) | 1 W pro měřené hodnoty od 100 W do 1,5 kW a |
| --- | --- |

3)

1 W pro měřené hodnoty od 100 W do 1,5 kW a

| 4) | 10 W pro měřené hodnoty větší než 1,5 kW. |
| --- | --- |

4)

10 W pro měřené hodnoty větší než 1,5 kW.

| 5) | Měření akumulované energie by se měla provádět s rozlišením, které obecně odpovídá těmto hodnotám po přepočtení na průměrný příkon. Při měření akumulované energie je rozhodující hodnotou pro stanovení požadované přesnosti maximální hodnota příkonu v průběhu měření, nikoli hodnota průměrná, neboť právě maximální hodnotou je určeno měřící zařízení a uspořádání měření. |
| --- | --- |

5)

Měření akumulované energie by se měla provádět s rozlišením, které obecně odpovídá těmto hodnotám po přepočtení na průměrný příkon. Při měření akumulované energie je rozhodující hodnotou pro stanovení požadované přesnosti maximální hodnota příkonu v průběhu měření, nikoli hodnota průměrná, neboť právě maximální hodnotou je určeno měřící zařízení a uspořádání měření.

| 4.7 | Nejistota měření (18):






  a) | Naměřené hodnoty větší nebo rovné 0,5 W musí mít nejistotu 2 % nebo lepší při 95 % úrovni spolehlivosti. |
| --- | --- | --- |

4.7

Nejistota měření (18):

a)

Naměřené hodnoty větší nebo rovné 0,5 W musí mít nejistotu 2 % nebo lepší při 95 % úrovni spolehlivosti.

| b) | Naměřené hodnoty nižší než 0,5 W musí mít nejistotu 0,02 W nebo lepší při 95 % úrovni spolehlivosti. |
| --- | --- |

b)

Naměřené hodnoty nižší než 0,5 W musí mít nejistotu 0,02 W nebo lepší při 95 % úrovni spolehlivosti.

| 4.8 | Měření času: čas lze měřit standardními stopkami nebo jiným přístrojem pro měření času s rozlišením minimálně 1 s. |
| --- | --- |

4.8

Měření času: čas lze měřit standardními stopkami nebo jiným přístrojem pro měření času s rozlišením minimálně 1 s.

| 4.9 | Specifikace papíru:






  a) | Výrobky standardního formátu se zkouší podle tabulky 14. |
| --- | --- | --- |

4.9

Specifikace papíru:

a)

Výrobky standardního formátu se zkouší podle tabulky 14.

| b) | Velkoformátové a maloformátové výrobky a výrobky určené pro nekonečné médium se zkouší s papírem jakékoli kompatibilní velikosti.

  Tabulka 14


  Formát a gramáž papíru








  Trh | Formát papíru | Plošná hmotnost
  (g/m2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Severní Amerika/Tchaj-wan | 8,5′′ × 11′′ | 75 |
| Evropa/Austrálie/Nový Zéland | A4 | 80 |
| Japonsko | A4 | 64 |

b)

Velkoformátové a maloformátové výrobky a výrobky určené pro nekonečné médium se zkouší s papírem jakékoli kompatibilní velikosti.

Tabulka 14

Formát a gramáž papíru

Trh

Formát papíru

Plošná hmotnost

(g/m2)

Severní Amerika/Tchaj-wan

8,5′′ × 11′′

75

Evropa/Austrálie/Nový Zéland

A4

80

Japonsko

A4

64

5.   Měření zdroje malého stejnosměrného napětí u všech výrobků

| 5.1 | Připojte stejnosměrný zdroj k měřiči příkonu a příslušnému zdroji střídavého napájení, jak je uvedeno v tabulce 12. |
| --- | --- |

5.1

Připojte stejnosměrný zdroj k měřiči příkonu a příslušnému zdroji střídavého napájení, jak je uvedeno v tabulce 12.

| 5.2 | Zkontrolujte, zda je stejnosměrný zdroj bez zátěže. |
| --- | --- |

5.2

Zkontrolujte, zda je stejnosměrný zdroj bez zátěže.

| 5.3 | Počkejte minimálně 30 s, aby se stejnosměrný zdroj stabilizoval. |
| --- | --- |

5.3

Počkejte minimálně 30 s, aby se stejnosměrný zdroj stabilizoval.

| 5.4 | Změřte a zaznamenejte příkon nezatíženého stejnosměrného zdroje (PS) podle normy IEC 62301 verze 1.0. |
| --- | --- |

5.4

Změřte a zaznamenejte příkon nezatíženého stejnosměrného zdroje (PS) podle normy IEC 62301 verze 1.0.

6.   Konfigurace zkoušené jednotky před provedením zkoušky u všech výrobků

6.1   Obecná konfigurace

| 6.1.1 | Rychlost výrobku pro výpočty a vykazování: za rychlost výrobku pro všechny výpočty a vykazování se považuje nejvyšší rychlost, kterou uvádí výrobce podle níže uvedených kritérií, vyjádřená v obrazech za minutu (ipm) a zaokrouhlená na nejbližší celé číslo:






  a) | U výrobků standardního formátu se obecně jedna vytištěná/zkopírovaná/naskenovaná stránka formátu A4 nebo 8,5′′ × 11′′ za minutu rovná 1 ipm.
  V režimu oboustranného tisku se jeden oboustranně vytištěný/zkopírovaný/naskenovaný list formátu A4 nebo 8,5′′ × 11′′ za minutu rovná 2 ipm. |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Rychlost výrobku pro výpočty a vykazování: za rychlost výrobku pro všechny výpočty a vykazování se považuje nejvyšší rychlost, kterou uvádí výrobce podle níže uvedených kritérií, vyjádřená v obrazech za minutu (ipm) a zaokrouhlená na nejbližší celé číslo:

a)

U výrobků standardního formátu se obecně jedna vytištěná/zkopírovaná/naskenovaná stránka formátu A4 nebo 8,5′′ × 11′′ za minutu rovná 1 ipm.

V režimu oboustranného tisku se jeden oboustranně vytištěný/zkopírovaný/naskenovaný list formátu A4 nebo 8,5′′ × 11′′ za minutu rovná 2 ipm.

| b) | U všech výrobků se rychlost výrobku zakládá na:






  1) | rychlosti tisku uváděné výrobcem; není-li výrobek vybaven funkcí tisku, uvede se: |
| --- | --- | --- |

b)

U všech výrobků se rychlost výrobku zakládá na:

1)

rychlosti tisku uváděné výrobcem; není-li výrobek vybaven funkcí tisku, uvede se:

| 2) | rychlost kopírování uváděná výrobcem; není-li výrobek vybaven funkcí tisku ani funkcí kopírování, uvede se: |
| --- | --- |

2)

rychlost kopírování uváděná výrobcem; není-li výrobek vybaven funkcí tisku ani funkcí kopírování, uvede se:

| 3) | rychlost skenování uváděná výrobcem. |
| --- | --- |

3)

rychlost skenování uváděná výrobcem.

| 4) | Pokud výrobce zamýšlí získat pro výrobek osvědčení na určitém trhu na základě výsledků zkoušek, které jej kvalifikovaly na jiném trhu s použitím jiných velikostí papíru (např. A4 versus 8.5′′ × 11′′), a pokud se jeho uváděné maximální rychlosti podle tabulky 15 liší při výrobě obrazů na jiné formáty papíru, použije se nejvyšší rychlost.

  Tabulka 15


  Výpočet rychlosti výrobků standardního formátu a maloformátových a velkoformátových výrobků s výjimkou frankovacích strojů








  Formát média | Velikost média | Rychlost výrobku (s)
  (ipm)

  kde:


  sP je maximální uváděná rychlost při zpracování daného média v monochromatickém režimu v obrazech za minutu,


  w je šířka média v metrech (m),

  l je délka média v metrech (m). |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardní | 8,5′′ × 11′′ | sP |
| A4 | sP |
| Malý | 4′′ × 6′′ | 0,25 × sP |
| A6 | 0,25 × sP |
| Menší než A6 nebo 4′′ × 6′′ | 16 × w × l × sP |
| Velký | A2 | 4 × sP |
| A0 | 16 × sP |

4)

Pokud výrobce zamýšlí získat pro výrobek osvědčení na určitém trhu na základě výsledků zkoušek, které jej kvalifikovaly na jiném trhu s použitím jiných velikostí papíru (např. A4 versus 8.5′′ × 11′′), a pokud se jeho uváděné maximální rychlosti podle tabulky 15 liší při výrobě obrazů na jiné formáty papíru, použije se nejvyšší rychlost.

Tabulka 15

Výpočet rychlosti výrobků standardního formátu a maloformátových a velkoformátových výrobků s výjimkou frankovacích strojů

Formát média

Velikost média

Rychlost výrobku (s)

(ipm)

kde:

sP je maximální uváděná rychlost při zpracování daného média v monochromatickém režimu v obrazech za minutu,

w je šířka média v metrech (m),

l je délka média v metrech (m).

Standardní

8,5′′ × 11′′

sP

A4

sP

Malý

4′′ × 6′′

0,25 × sP

A6

0,25 × sP

Menší než A6 nebo 4′′ × 6′′

16 × w × l × sP

Velký

A2

4 × sP

A0

16 × sP

| c) | U výrobků určených pro nekonečné médium se rychlost výrobku vypočítá podle rovnice 8.

  Rovnice 8: Výpočet rychlosti výrobku

  kde:






  — | s je rychlost výrobku v ipm, |
| --- | --- | --- |

c)

U výrobků určených pro nekonečné médium se rychlost výrobku vypočítá podle rovnice 8.

Rovnice 8: Výpočet rychlosti výrobku

kde:

—

s je rychlost výrobku v ipm,

| — | w je šířka média v metrech (m), |
| --- | --- |

—

w je šířka média v metrech (m),

| — | sL je maximální uváděná rychlost v monochromatickém režimu v metrech za minutu. |
| --- | --- |

—

sL je maximální uváděná rychlost v monochromatickém režimu v metrech za minutu.

| d) | U frankovacích strojů se rychlost výrobku uvádí v počtu poštovních zásilek za minutu (mppm). |
| --- | --- |

d)

U frankovacích strojů se rychlost výrobku uvádí v počtu poštovních zásilek za minutu (mppm).

| e) | Výše vypočtená rychlost výrobku, použitá pro všechny výpočty a posouzení způsobilosti, nemusí být stejná jako rychlost výrobku použitá pro zkoušení. |
| --- | --- |

e)

Výše vypočtená rychlost výrobku, použitá pro všechny výpočty a posouzení způsobilosti, nemusí být stejná jako rychlost výrobku použitá pro zkoušení.

| 6.1.2 | Barva: U výrobků podporujících barevný režim se zkouší zhotovování monochromatických (černých) obrazů.






  a) | U výrobků bez černého inkoustu se černé barvy dosahuje subtraktivním složením.
  Síťová připojení: Výrobky, které v konfiguraci při dodání umožňují připojení k síti, se připojí k síti. |
| --- | --- | --- |

6.1.2

Barva: U výrobků podporujících barevný režim se zkouší zhotovování monochromatických (černých) obrazů.

a)

U výrobků bez černého inkoustu se černé barvy dosahuje subtraktivním složením.

Síťová připojení: Výrobky, které v konfiguraci při dodání umožňují připojení k síti, se připojí k síti.

| b) | Po dobu provádění zkoušky se výrobky připojí pouze k jedné síti nebo pomocí jednoho datového připojení.
  Ke zkoušené jednotce se připojí pouze jeden počítač, a to buď přímo, nebo prostřednictvím sítě. |
| --- | --- |

b)

Po dobu provádění zkoušky se výrobky připojí pouze k jedné síti nebo pomocí jednoho datového připojení.

Ke zkoušené jednotce se připojí pouze jeden počítač, a to buď přímo, nebo prostřednictvím sítě.

| c) | Typ připojení k síti závisí na vlastnostech zkoušené jednotky a mělo by se jednat o připojení, které je v tabulce 16 uvedeno na co nejvyšší pozici a které zkoušená jednotka podporuje při dodání.

  Tabulka 16


  Síťová nebo datová připojení k použití při zkoušce







  Pořadí pro použití při zkoušce (pokud zkoušená jednotka připojení podporuje) | Připojení pro všechny výrobky |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ethernet – 1 Gb/s |
| 2 | Ethernet – 100/10 Mb/s |
| 3 | USB 3.x |
| 4 | USB 2.x |
| 5 | USB 1.x |
| 6 | RS232 |
| 7 | IEEE 1284 (19) |
| 8 | Wi-Fi |
| 9 | Jiné drátové – v pořadí od nejvyšší do nejnižší rychlosti |
| 10 | Jiné bezdrátové – v pořadí od nejvyšší do nejnižší rychlosti |
| 11 | Nelze-li použít žádnou z výše uvedených možností, proveďte zkoušku s jakýmkoli připojením, které zařízení poskytuje (nebo s žádným) |

c)

Typ připojení k síti závisí na vlastnostech zkoušené jednotky a mělo by se jednat o připojení, které je v tabulce 16 uvedeno na co nejvyšší pozici a které zkoušená jednotka podporuje při dodání.

Tabulka 16

Síťová nebo datová připojení k použití při zkoušce

Pořadí pro použití při zkoušce (pokud zkoušená jednotka připojení podporuje)

Připojení pro všechny výrobky

1

Ethernet – 1 Gb/s

2

Ethernet – 100/10 Mb/s

3

USB 3.x

4

USB 2.x

5

USB 1.x

6

RS232

7

IEEE 1284 (19)

8

Wi-Fi

9

Jiné drátové – v pořadí od nejvyšší do nejnižší rychlosti

10

Jiné bezdrátové – v pořadí od nejvyšší do nejnižší rychlosti

11

Nelze-li použít žádnou z výše uvedených možností, proveďte zkoušku s jakýmkoli připojením, které zařízení poskytuje (nebo s žádným)

| d) | Výrobky, které jsou podle oddílu 6.1.2 písm. c) výše připojeny k síti Ethernet a podporují standard Energy Efficient Ethernet (normu IEEE 802.3az) (20), se po dobu zkoušky připojí k síťovému přepínači nebo směrovači, který také podporuje standard Energy Efficient Ethernet. |
| --- | --- |

d)

Výrobky, které jsou podle oddílu 6.1.2 písm. c) výše připojeny k síti Ethernet a podporují standard Energy Efficient Ethernet (normu IEEE 802.3az) (20), se po dobu zkoušky připojí k síťovému přepínači nebo směrovači, který také podporuje standard Energy Efficient Ethernet.

| e) | V každém případě je nutné uvést typ připojení použitého během provádění zkoušky.
  Servisní režimy / režimy údržby: během provádění zkoušek se zkoušené jednotky nikdy nesmí nacházet v servisních režimech/režimech údržby, včetně kalibrace barev. |
| --- | --- |

e)

V každém případě je nutné uvést typ připojení použitého během provádění zkoušky.

Servisní režimy / režimy údržby: během provádění zkoušek se zkoušené jednotky nikdy nesmí nacházet v servisních režimech/režimech údržby, včetně kalibrace barev.

| f) | Před provedením zkoušky je třeba servisní režimy/režimy údržby vypnout. |
| --- | --- |

f)

Před provedením zkoušky je třeba servisní režimy/režimy údržby vypnout.

| g) | Výrobci poskytnou pokyny, jak servisní režimy/režimy údržby vypnout, pokud tyto informace nejsou uvedeny v dokumentaci o výrobku dodané se zkoušenou jednotkou či pokud nejsou běžně dostupné online. |
| --- | --- |

g)

Výrobci poskytnou pokyny, jak servisní režimy/režimy údržby vypnout, pokud tyto informace nejsou uvedeny v dokumentaci o výrobku dodané se zkoušenou jednotkou či pokud nejsou běžně dostupné online.

| h) | Pokud není možné servisní režimy/režimy údržby vypnout a servisní režim/režim údržby nastane při jiné než první úloze, lze nahradit výsledky této úlohy výsledky náhradní úlohy. V tomto případě se náhradní úloha zařadí do zkušebního postupu ihned po úloze 4 a její zařazení se uvede. Doba trvání každé úlohy je 15 minut. |
| --- | --- |

h)

Pokud není možné servisní režimy/režimy údržby vypnout a servisní režim/režim údržby nastane při jiné než první úloze, lze nahradit výsledky této úlohy výsledky náhradní úlohy. V tomto případě se náhradní úloha zařadí do zkušebního postupu ihned po úloze 4 a její zařazení se uvede. Doba trvání každé úlohy je 15 minut.

6.2   Konfigurace faxů

Všechny faxy a multifunkční zařízení s funkcí faxu, které lze připojit k telefonní lince, musí být během zkoušky připojeny k telefonní lince, a pokud zkoušená jednotka umožňuje připojení k síti, rovněž připojeny k síti, jak uvádí tabulka 16.

| a) | V případě, že není k dispozici fungující telefonní linka, je možné místo ní použít simulátor telefonní linky. |
| --- | --- |

a)

V případě, že není k dispozici fungující telefonní linka, je možné místo ní použít simulátor telefonní linky.

| b) | Pomocí funkce faxu se zkouší pouze faxy. |
| --- | --- |

b)

Pomocí funkce faxu se zkouší pouze faxy.

Faxy se zkouší s jedním obrazem na úlohu.

6.3   Konfigurace digitálních duplikátorů

S výjimkou níže uvedených ustanovení se digitální duplikátory konfigurují a zkouší jako tiskárny, kopírky nebo multifunkční zařízení v závislosti na jejich funkčním vybavení při dodání.

| a) | Digitální duplikátory se zkouší při maximální udané rychlosti, která se rovněž použije pro účely stanovení velikosti úlohy pro provedení zkoušky: nepoužije se výchozí rychlost při dodání, je-li odlišná. |
| --- | --- |

a)

Digitální duplikátory se zkouší při maximální udané rychlosti, která se rovněž použije pro účely stanovení velikosti úlohy pro provedení zkoušky: nepoužije se výchozí rychlost při dodání, je-li odlišná.

| b) | U digitálních duplikátorů se použije pouze jedna předloha. |
| --- | --- |

b)

U digitálních duplikátorů se použije pouze jedna předloha.

7.   Inicializace zkoušené jednotky před provedením zkoušky u všech výrobků

Obecná inicializace

Před zahájením zkoušky je třeba zkoušenou jednotku inicializovat takto:

| a) | Zkoušená jednotka se nastaví podle pokynů v návodu od výrobce nebo v dokumentaci.






  1) | Příslušenství, jako jsou podavače papíru, které je dodáno se základním výrobkem a které je určeno k instalaci nebo připojení konečným uživatelem, se nainstaluje tak, jak je pro model výrobku zamýšleno. Do všech podavačů papíru určených pro papír, který je specifikován pro zkoušky, se vloží papír a zkoušená jednotka bude odebírat papír z podavače, který je výchozí podle nastavení zdroje papíru při dodání. |
| --- | --- | --- |

a)

Zkoušená jednotka se nastaví podle pokynů v návodu od výrobce nebo v dokumentaci.

1)

Příslušenství, jako jsou podavače papíru, které je dodáno se základním výrobkem a které je určeno k instalaci nebo připojení konečným uživatelem, se nainstaluje tak, jak je pro model výrobku zamýšleno. Do všech podavačů papíru určených pro papír, který je specifikován pro zkoušky, se vloží papír a zkoušená jednotka bude odebírat papír z podavače, který je výchozí podle nastavení zdroje papíru při dodání.

| 2) | Pokud je výrobek během zkoušky připojen k počítači, ať už přímo nebo prostřednictvím sítě, využívá počítač nejnovější verzi standardního ovladače dodaného výrobcem, která je k dispozici v době konání zkoušky, přičemž se použije standardní nastavení při dodání, pokud není v této zkušební metodě uvedeno jinak. Verze tiskového ovladače se zaznamená.






  i) | Pokud nějaké nastavení nemá výchozí hodnotu a v této zkušební metodě není definováno, nastaví se podle uvážení zkoušejícího a zaznamená se. |
| --- | --- | --- |

2)

Pokud je výrobek během zkoušky připojen k počítači, ať už přímo nebo prostřednictvím sítě, využívá počítač nejnovější verzi standardního ovladače dodaného výrobcem, která je k dispozici v době konání zkoušky, přičemž se použije standardní nastavení při dodání, pokud není v této zkušební metodě uvedeno jinak. Verze tiskového ovladače se zaznamená.

i)

Pokud nějaké nastavení nemá výchozí hodnotu a v této zkušební metodě není definováno, nastaví se podle uvážení zkoušejícího a zaznamená se.

| ii) | Pokud je v případě připojení přes síť k síti připojeno více počítačů, nastavení tiskového ovladače se použijí pouze pro počítač, který do zkoušené jednotky odesílá tiskové úlohy. |
| --- | --- |

ii)

Pokud je v případě připojení přes síť k síti připojeno více počítačů, nastavení tiskového ovladače se použijí pouze pro počítač, který do zkoušené jednotky odesílá tiskové úlohy.

| 3) | U výrobků, které jsou zkonstruovány pro provoz z baterií, pokud nejsou připojeny k elektrické síti, se při provádění všech zkoušek baterie vyjme. U zkoušených jednotek, u nichž není provoz bez baterií podporován, se zkouška provádí s nainstalovanými plně nabitými bateriemi, přičemž se zajistí, aby tato konfigurace byla uvedena ve výsledcích zkoušky. K zajištění plného nabití baterií se provedou tyto kroky:






  i) | u zkoušených jednotek vybavených indikací plně nabitého stavu baterie se po zobrazení indikace pokračuje v nabíjení ještě dalších 5 hodin; |
| --- | --- | --- |

3)

U výrobků, které jsou zkonstruovány pro provoz z baterií, pokud nejsou připojeny k elektrické síti, se při provádění všech zkoušek baterie vyjme. U zkoušených jednotek, u nichž není provoz bez baterií podporován, se zkouška provádí s nainstalovanými plně nabitými bateriemi, přičemž se zajistí, aby tato konfigurace byla uvedena ve výsledcích zkoušky. K zajištění plného nabití baterií se provedou tyto kroky:

i)

u zkoušených jednotek vybavených indikací plně nabitého stavu baterie se po zobrazení indikace pokračuje v nabíjení ještě dalších 5 hodin;

| ii) | pokud není přítomna indikace nabití, ale výrobce uvádí přibližnou dobu pro úplné nabití této baterie nebo baterie o této kapacitě, pokračuje se v nabíjení po uplynutí doby uvedené výrobcem ještě dalších 5 hodin; |
| --- | --- |

ii)

pokud není přítomna indikace nabití, ale výrobce uvádí přibližnou dobu pro úplné nabití této baterie nebo baterie o této kapacitě, pokračuje se v nabíjení po uplynutí doby uvedené výrobcem ještě dalších 5 hodin;

| iii) | pokud není přítomna indikace a v pokynech není uveden žádný odhad doby nabíjení, nabíjí se po dobu 24 hodin. |
| --- | --- |

iii)

pokud není přítomna indikace a v pokynech není uveden žádný odhad doby nabíjení, nabíjí se po dobu 24 hodin.

| b) | Zkoušená jednotka se připojí ke zdroji napájení. |
| --- | --- |

b)

Zkoušená jednotka se připojí ke zdroji napájení.

| c) | Zkoušená jednotka se zapne a provede se případná počáteční konfigurace systému. Zkontroluje se, zda jsou výchozí prodlevy nastaveny podle specifikace výrobku a/nebo podle doporučení výrobce.






  1) | Rychlost výrobku pro zkoušení: výrobek se zkouší s výchozím nastavením rychlostí při dodání. |
| --- | --- | --- |

c)

Zkoušená jednotka se zapne a provede se případná počáteční konfigurace systému. Zkontroluje se, zda jsou výchozí prodlevy nastaveny podle specifikace výrobku a/nebo podle doporučení výrobce.

1)

Rychlost výrobku pro zkoušení: výrobek se zkouší s výchozím nastavením rychlostí při dodání.

| 2) | Automatické vypnutí u výrobků TEC: pokud má tiskárna, digitální duplikátor, fax nebo multifunkční zařízení s funkcí tisku funkci automatického vypnutí, která je ve stavu při dodání zapnuta, je třeba tuto funkci před zkouškou vypnout. |
| --- | --- |

2)

Automatické vypnutí u výrobků TEC: pokud má tiskárna, digitální duplikátor, fax nebo multifunkční zařízení s funkcí tisku funkci automatického vypnutí, která je ve stavu při dodání zapnuta, je třeba tuto funkci před zkouškou vypnout.

| 3) | Automatické vypnutí u výrobků OM: má-li výrobek při dodání povolen režim automatického vypnutí, ponechá se tento režim povolený po celou dobu zkoušky. |
| --- | --- |

3)

Automatické vypnutí u výrobků OM: má-li výrobek při dodání povolen režim automatického vypnutí, ponechá se tento režim povolený po celou dobu zkoušky.

| d) | Funkce proti vlhkosti ovládané uživatelem se po dobu zkoušky vypnou nebo odpojí. |
| --- | --- |

d)

Funkce proti vlhkosti ovládané uživatelem se po dobu zkoušky vypnou nebo odpojí.

| e) | Příprava: zkoušená jednotka se přepne do režimu „vypnuto“ a poté se ponechá 15 minut v klidu.






  1) | U výrobků TEC s elektrofotografickým tiskem se zkoušená jednotka ponechá v režimu „vypnuto“ dalších 105 minut, celkem minimálně 120 minut (2 hodiny). |
| --- | --- | --- |

e)

Příprava: zkoušená jednotka se přepne do režimu „vypnuto“ a poté se ponechá 15 minut v klidu.

1)

U výrobků TEC s elektrofotografickým tiskem se zkoušená jednotka ponechá v režimu „vypnuto“ dalších 105 minut, celkem minimálně 120 minut (2 hodiny).

| 2) | Příprava je požadována jen před začátkem první zkoušky každé zkoušené jednotky. |
| --- | --- |

2)

Příprava je požadována jen před začátkem první zkoušky každé zkoušené jednotky.

8.   Zkušební postup u výrobků posuzovaných podle typické spotřeby energie (TEC)

8.1   Struktura úloh

| 8.1.1 | Počet úloh za den: počet úloh za den (NJOBS) je uveden v tabulce 17.

  Tabulka 17


  Počet úloh za den (NJOBS)







  Rychlost výrobku v monochromatickém režimu (s)
  (ipm) | Počet úloh za den
  (NJOBS) |
| --- | --- | --- |
| s ≤ 8 | 8 |
| 8 < s < 32 | s |
| s ≥ 32 | 32 |

8.1.1

Počet úloh za den: počet úloh za den (NJOBS) je uveden v tabulce 17.

Tabulka 17

Počet úloh za den (NJOBS)

Rychlost výrobku v monochromatickém režimu (s)

(ipm)

Počet úloh za den

(NJOBS)

s ≤ 8

8

8 < s < 32

s

s ≥ 32

32

| 8.1.2 | Počet obrazů na úlohu: s výjimkou faxů se počet obrazů vypočítá podle rovnice 9 níže. Tabulka 21 na konci tohoto dokumentu obsahuje pro zjednodušení výsledný vypočtený počet obrazů na jednu úlohu pro každou celočíselnou rychlost výrobku až do 100 ipm.

  Rovnice 9: Výpočet počtu obrazů na úlohu








  NIMAGES
  = | 1 | s < 4
  s ≥ 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| |

8.1.2

Počet obrazů na úlohu: s výjimkou faxů se počet obrazů vypočítá podle rovnice 9 níže. Tabulka 21 na konci tohoto dokumentu obsahuje pro zjednodušení výsledný vypočtený počet obrazů na jednu úlohu pro každou celočíselnou rychlost výrobku až do 100 ipm.

Rovnice 9: Výpočet počtu obrazů na úlohu

NIMAGES
  =

1

s < 4

s ≥ 4

Formula

kde:

| — | NIMAGES je počet obrazů na úlohu zaokrouhlený dolů na nejbližší celé číslo, |
| --- | --- |

—

NIMAGES je počet obrazů na úlohu zaokrouhlený dolů na nejbližší celé číslo,

| — | s je maximální uváděná rychlost (v monochromatickém režimu) při tomto zkušebním postupu v obrazech za minutu (ipm), vypočtená podle oddílu 6.1.1, a |
| --- | --- |

—

s je maximální uváděná rychlost (v monochromatickém režimu) při tomto zkušebním postupu v obrazech za minutu (ipm), vypočtená podle oddílu 6.1.1, a

| — | NJOBS je počet úloh za den vypočtený podle tabulky 17.
  Zkušební obraz: jako předloha pro všechny zkoušky se použije zkušební vzor A podle normy ISO/IEC 10561:1999.






  a) | Obraz se vykreslí neproporcionálním písmem Courier o velikosti 10 bodů (nebo nejbližším ekvivalentem). |
| --- | --- | --- |

—

NJOBS je počet úloh za den vypočtený podle tabulky 17.

Zkušební obraz: jako předloha pro všechny zkoušky se použije zkušební vzor A podle normy ISO/IEC 10561:1999.

a)

Obraz se vykreslí neproporcionálním písmem Courier o velikosti 10 bodů (nebo nejbližším ekvivalentem).

| b) | Zvláštní německé znaky není třeba reprodukovat, není-li toho výrobek schopen.
  Tiskové úlohy: tiskové úlohy pro zkoušku se zasílají přes síťové připojení určené podle tabulky 16 bezprostředně před tiskem jednotlivých úloh. |
| --- | --- |

b)

Zvláštní německé znaky není třeba reprodukovat, není-li toho výrobek schopen.

Tiskové úlohy: tiskové úlohy pro zkoušku se zasílají přes síťové připojení určené podle tabulky 16 bezprostředně před tiskem jednotlivých úloh.

| c) | Každý obraz v tiskové úloze se posílá samostatně (tj. všechny obrazy mohou být součástí téhož dokumentu), ale neměly by být v dokumentu specifikovány jako více kopií jediné předlohy (pokud se nejedná o digitální duplikátor). |
| --- | --- |

c)

Každý obraz v tiskové úloze se posílá samostatně (tj. všechny obrazy mohou být součástí téhož dokumentu), ale neměly by být v dokumentu specifikovány jako více kopií jediné předlohy (pokud se nejedná o digitální duplikátor).

| d) | U tiskáren a multifunkčních zařízení, které jsou schopny interpretovat jazyk pro popis tiskové strany (PDL) (např. PCL, Postscript), se obrazy zasílají výrobku v jazyce PDL.
  Kopírovací úlohy: |
| --- | --- |

d)

U tiskáren a multifunkčních zařízení, které jsou schopny interpretovat jazyk pro popis tiskové strany (PDL) (např. PCL, Postscript), se obrazy zasílají výrobku v jazyce PDL.

Kopírovací úlohy:

| e) | U kopírek s rychlostí nižší nebo rovnou 20 ipm se použije jedna předloha pro každý požadovaný obraz. |
| --- | --- |

e)

U kopírek s rychlostí nižší nebo rovnou 20 ipm se použije jedna předloha pro každý požadovaný obraz.

| f) | U kopírek s rychlostí vyšší než 20 ipm nemusí být možné použít stejný počet požadovaných předloh (např. vzhledem k omezení kapacity podavačů dokumentů). V tomto případě je přípustné zhotovit více kopií každé předlohy, počet předloh přitom nesmí být nižší než 10.
  Příklad: V případě jednotky s rychlostí 50 ipm, u níž se požaduje 39 obrazů na úlohu, může být zkouška provedena se čtyřmi kopiemi 10 předloh nebo třemi kopiemi 13 předloh. |
| --- | --- |

f)

U kopírek s rychlostí vyšší než 20 ipm nemusí být možné použít stejný počet požadovaných předloh (např. vzhledem k omezení kapacity podavačů dokumentů). V tomto případě je přípustné zhotovit více kopií každé předlohy, počet předloh přitom nesmí být nižší než 10.

Příklad: V případě jednotky s rychlostí 50 ipm, u níž se požaduje 39 obrazů na úlohu, může být zkouška provedena se čtyřmi kopiemi 10 předloh nebo třemi kopiemi 13 předloh.

| g) | Předlohy lze před zahájením zkoušky umístit do podavače dokumentů.
  Výrobky bez podavače dokumentů mohou zhotovit všechny obrazy z jediné předlohy umístěné na tu část horní desky přístroje, která je k tomu určena.
  Faxové úlohy: Faxové úlohy se zasílají připojenou telefonní linkou nebo simulátorem telefonní linky těsně před provedením jednotlivých úloh. |
| --- | --- |

g)

Předlohy lze před zahájením zkoušky umístit do podavače dokumentů.

Výrobky bez podavače dokumentů mohou zhotovit všechny obrazy z jediné předlohy umístěné na tu část horní desky přístroje, která je k tomu určena.

Faxové úlohy: Faxové úlohy se zasílají připojenou telefonní linkou nebo simulátorem telefonní linky těsně před provedením jednotlivých úloh.

8.2   Postupy měření

Měření TEC se v případě tiskáren, faxů, digitálních duplikátorů s funkcí tisku a multifunkčních zařízení s funkcí tisku provede podle tabulky 18 a v případě kopírek, digitálních duplikátorů bez funkce tisku a multifunkčních zařízení bez funkce tisku podle tabulky 19, a to za těchto podmínek:

| a) | Papír: ve zkoušené jednotce (UUT) musí být dostatečné množství papíru pro provedení určených tiskových nebo kopírovacích úloh. |
| --- | --- |

a)

Papír: ve zkoušené jednotce (UUT) musí být dostatečné množství papíru pro provedení určených tiskových nebo kopírovacích úloh.

| b) | Oboustranný tisk: výrobky se zkouší v režimu jednostranného tisku, ledaže je rychlost tisku v oboustranném režimu vyšší než rychlost tisku v jednostranném režimu; v takovém případě se výrobky zkouší v režimu oboustranného tisku. Ve všech případech se zdokumentuje, v jakém režimu a při jaké rychlosti tisku byla daná jednotka zkoušena. V případě kopírování se použijí jednostranné předlohy. |
| --- | --- |

b)

Oboustranný tisk: výrobky se zkouší v režimu jednostranného tisku, ledaže je rychlost tisku v oboustranném režimu vyšší než rychlost tisku v jednostranném režimu; v takovém případě se výrobky zkouší v režimu oboustranného tisku. Ve všech případech se zdokumentuje, v jakém režimu a při jaké rychlosti tisku byla daná jednotka zkoušena. V případě kopírování se použijí jednostranné předlohy.

| c) | Metoda měření spotřeby: všechna měření se zaznamenají jako hodnota akumulované energie za časový úsek ve Wh, veškerý čas se zaznamená v minutách.
  Pokyn „vynulovat měřič“ lze splnit i zaznamenáním akumulované spotřeby energie v daném časovém okamžiku namísto fyzického vynulování měřiče.

  Tabulka 18


  Zkušební postup TEC u tiskáren, faxů, digitálních duplikátorů s funkcí tisku a multifunkční zařízení s funkcí tisku











  Krok | Počáteční stav | Úkon | Zaznamená se (na konci kroku) | Jednotka měření | Možné měřené stavy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vypnuto | Připojte zkoušenou jednotku k měřiči. Ujistěte se, že je jednotka napájena a v režimu „vypnuto“. Vynulujte měřič, měřte příkon alespoň po dobu 5 minut. Zaznamenejte energii i čas. | Energie v režimu „vypnuto“ | Watthodiny (Wh) | Vypnuto |
| Doba trvání zkoušky | Minuty (min) |
| 2 | Vypnuto | Zapněte jednotku. Vyčkejte, než jednotka oznámí, že je v režimu připravenosti. | — | — | — |
| 3 | Připraveno | Vytiskněte úlohu sestávající nejméně z jednoho výstupního obrazu, avšak ne více než jednu úlohu podle tabulky 21. Změřte a zaznamenejte dobu, která uplyne, než jednotku opustí první list. | Aktivní doba 0 | Minuty (min) | — |
| 4 | Připraveno (nebo jiný) | Vyčkejte, dokud jednotka podle údajů měřiče nepřejde do konečného režimu spánku, nebo po dobu určenou výrobcem. | — | — | — |
| 5 | Spánek | Vynulujte měřič, měřte energii a čas po dobu 1 hodiny. Zaznamenejte energii a čas. | Energie v režimu spánku, ESLEEP | Watthodiny (Wh) | Spánek |
| Doba v režimu spánku,

  tSLEEP


  (≤ 1 h) | Minuty (min) |
| 6 | Spánek | Vynulujte měřič a stopky. Vytiskněte jednu úlohu (vypočtenou výše). Změřte energii a čas. Zaznamenejte dobu, která uplyne, než jednotku opustí první list. Měřte energii po dobu 15 minut od zahájení úlohy. Úloha musí skončit do 15 minut. | Energie při úloze 1,

  EJOB1 | Watthodiny (Wh) | Návrat, aktivní režim, režim připravenosti, režim spánku |
| Aktivní doba 1 | Minuty (min) |
| 7 | Připraveno (nebo jiný) | Zopakujte krok 6. | Energie při úloze 2,

  EJOB2 | Watthodiny (Wh) | dtto |
| Aktivní doba 2 | Minuty (min) |
| 8 | Připraveno (nebo jiný) | Zopakujte krok 6 (bez měření aktivní doby). | Energie při úloze 3,

  EJOB3 | Watthodiny (Wh) | dtto |
| 9 | Připraveno (nebo jiný) | Zopakujte krok 6 (bez měření aktivní doby). | Energie při úloze 4,

  EJOB4 | Watthodiny (Wh) | dtto |
| 10 | Připraveno (nebo jiný) | Vynulujte měřič a stopky. Měřte energii a čas, než měřič a/nebo jednotka indikuje, že se jednotka vstoupila do režimu spánku (nebo do konečného režimu spánku u jednotek s více režimy spánku), nebo po dobu určenou výrobcem, je-li uvedena. Zaznamenejte energii a čas. | Závěrečná energie,

  EFINAL | Watthodiny (Wh) | Režim připravenosti, režim spánku |
| Závěrečná doba,

  tFINAL | Minuty (min) |
| Poznámky: Kroky 4 a 10: V případě jednotek, které neindikují, kdy přešly do konečného režimu spánku, určí dobu pro přechod do konečného režimu spánku pro účely zkoušení výrobce. |

c)

Metoda měření spotřeby: všechna měření se zaznamenají jako hodnota akumulované energie za časový úsek ve Wh, veškerý čas se zaznamená v minutách.

Pokyn „vynulovat měřič“ lze splnit i zaznamenáním akumulované spotřeby energie v daném časovém okamžiku namísto fyzického vynulování měřiče.

Tabulka 18

Zkušební postup TEC u tiskáren, faxů, digitálních duplikátorů s funkcí tisku a multifunkční zařízení s funkcí tisku

Krok

Počáteční stav

Úkon

Zaznamená se (na konci kroku)

Jednotka měření

Možné měřené stavy

1

Vypnuto

Připojte zkoušenou jednotku k měřiči. Ujistěte se, že je jednotka napájena a v režimu „vypnuto“. Vynulujte měřič, měřte příkon alespoň po dobu 5 minut. Zaznamenejte energii i čas.

Energie v režimu „vypnuto“

Watthodiny (Wh)

Vypnuto

Doba trvání zkoušky

Minuty (min)

2

Vypnuto

Zapněte jednotku. Vyčkejte, než jednotka oznámí, že je v režimu připravenosti.

—

—

—

3

Připraveno

Vytiskněte úlohu sestávající nejméně z jednoho výstupního obrazu, avšak ne více než jednu úlohu podle tabulky 21. Změřte a zaznamenejte dobu, která uplyne, než jednotku opustí první list.

Aktivní doba 0

Minuty (min)

—

4

Připraveno (nebo jiný)

Vyčkejte, dokud jednotka podle údajů měřiče nepřejde do konečného režimu spánku, nebo po dobu určenou výrobcem.

—

—

—

5

Spánek

Vynulujte měřič, měřte energii a čas po dobu 1 hodiny. Zaznamenejte energii a čas.

Energie v režimu spánku, ESLEEP

Watthodiny (Wh)

Spánek

Doba v režimu spánku,

tSLEEP

(≤ 1 h)

Minuty (min)

6

Spánek

Vynulujte měřič a stopky. Vytiskněte jednu úlohu (vypočtenou výše). Změřte energii a čas. Zaznamenejte dobu, která uplyne, než jednotku opustí první list. Měřte energii po dobu 15 minut od zahájení úlohy. Úloha musí skončit do 15 minut.

Energie při úloze 1,

EJOB1

Watthodiny (Wh)

Návrat, aktivní režim, režim připravenosti, režim spánku

Aktivní doba 1

Minuty (min)

7

Připraveno (nebo jiný)

Zopakujte krok 6.

Energie při úloze 2,

EJOB2

Watthodiny (Wh)

dtto

Aktivní doba 2

Minuty (min)

8

Připraveno (nebo jiný)

Zopakujte krok 6 (bez měření aktivní doby).

Energie při úloze 3,

EJOB3

Watthodiny (Wh)

dtto

9

Připraveno (nebo jiný)

Zopakujte krok 6 (bez měření aktivní doby).

Energie při úloze 4,

EJOB4

Watthodiny (Wh)

dtto

10

Připraveno (nebo jiný)

Vynulujte měřič a stopky. Měřte energii a čas, než měřič a/nebo jednotka indikuje, že se jednotka vstoupila do režimu spánku (nebo do konečného režimu spánku u jednotek s více režimy spánku), nebo po dobu určenou výrobcem, je-li uvedena. Zaznamenejte energii a čas.

Závěrečná energie,

EFINAL

Watthodiny (Wh)

Režim připravenosti, režim spánku

Závěrečná doba,

tFINAL

Minuty (min)

Poznámky: Kroky 4 a 10: V případě jednotek, které neindikují, kdy přešly do konečného režimu spánku, určí dobu pro přechod do konečného režimu spánku pro účely zkoušení výrobce.

Tabulka 19

Zkušební postup TEC u kopírek, digitálních duplikátorů bez funkce tisku a multifunkčních zařízení bez funkce tisku

| Krok | Počáteční stav | Úkon | Zaznamená se | Jednotka měření | Možné měřené stavy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vypnuto | Připojte zkoušenou jednotku k měřiči. Ujistěte se, že je jednotka napájena a v režimu „vypnuto“. Vynulujte měřič, měřte příkon alespoň po dobu 5 minut. Zaznamenejte energii i čas. | Energie v režimu „vypnuto“ | Watthodiny (Wh) | Vypnuto |
| Doba trvání zkoušky | Minuty (min) |
| 2 | Vypnuto | Zapněte jednotku. Vyčkejte, než jednotka přejde do režimu připravenosti. | — | — | — |
| 3 | Připraveno | Proveďte kopírovací úlohu v rozsahu nejméně jednoho obrazu, avšak ne více než jednu úlohu podle tabulky úloh. Změřte a zaznamenejte dobu, která uplyne, než jednotku opustí první list. | Aktivní doba 0 | Minuty (min) | — |
| 4 | Připraveno (nebo jiný) | Vyčkejte, dokud jednotka podle údajů měřiče nepřejde do konečného režimu spánku, nebo po dobu určenou výrobcem. | — | — | — |
| 5 | Spánek | Vynulujte měřič. Měřte energii a čas po dobu 1 hodiny, nebo dokud jednotka nevstoupí do režimu automatického vypnutí. Zaznamenejte energii a čas. | Energie v režimu spánku | Watthodiny (Wh) | Spánek |
| Doba v režimu spánku
  (≤ 1 h) | Minuty (min) |
| 6 | Spánek | Vynulujte měřič a stopky. Proveďte jednu kopírovací úlohu (podle výše uvedeného výpočtu). Změřte a zaznamenejte energii a dobu, která uplyne, než jednotku opustí první list. Měřte energii po dobu 15 minut od zahájení úlohy. Úloha musí skončit do 15 minut. | Energie při úloze 1,

  EJOB1 | Watthodiny (Wh) | Návrat, aktivní režim, režim připravenosti, režim spánku, automatické vypnutí |
| Aktivní doba 1 | Minuty (min) |
| 7 | Připraveno (nebo jiný) | Zopakujte krok 6. | Energie při úloze 2,

  EJOB2 | Watthodiny (Wh) | dtto |
| Aktivní doba 2 | Minuty (min) |
| 8 | Připraveno (nebo jiný) | Zopakujte krok 6 (bez měření aktivní doby). | Energie při úloze 3,

  EJOB3 | Watthodiny (Wh) | dtto |
| 9 | Připraveno (nebo jiný) | Zopakujte krok 6 (bez měření aktivní doby). | Energie při úloze 4,

  EJOB4 | Watthodiny (Wh) | dtto |
| 10 | Připraveno (nebo jiný) | Vynulujte měřič a stopky. Měřte energii a čas, než měřič a/nebo jednotka indikuje, že jednotka vstoupila do režimu automatického vypnutí, nebo po dobu určenou výrobcem. Zaznamenejte energii a čas. Pokud jednotka zahájila tento krok v režimu automatického vypnutí, jako hodnoty energie a času zaznamenejte nuly. | Závěrečná energie,

  EFINAL | Watthodiny (Wh) | Režim připravenosti, režim spánku |
| Závěrečná doba,

  tFINAL | Minuty (min) |
| 11 | Automatické vypnutí | Vynulujte měřič. Měřte energii a čas po dobu minimálně 5 minut. Zaznamenejte energii i čas. | Energie v režimu automatického vypnutí,

  EAUTO | Watthodiny (Wh) | Režim spánku,
  režim automatického vypnutí |
| Doba v režimu automatického vypnutí,

  tAUTO | Minuty (min) |
| Poznámky: Kroky 4 a 10: V případě jednotek, které neindikují, kdy přešly do konečného režimu spánku, určí dobu pro přechod do konečného režimu spánku pro účely zkoušení výrobce. |

Krok

Počáteční stav

Úkon

Zaznamená se

Jednotka měření

Možné měřené stavy

1

Vypnuto

Připojte zkoušenou jednotku k měřiči. Ujistěte se, že je jednotka napájena a v režimu „vypnuto“. Vynulujte měřič, měřte příkon alespoň po dobu 5 minut. Zaznamenejte energii i čas.

Energie v režimu „vypnuto“

Watthodiny (Wh)

Vypnuto

Doba trvání zkoušky

Minuty (min)

2

Vypnuto

Zapněte jednotku. Vyčkejte, než jednotka přejde do režimu připravenosti.

—

—

—

3

Připraveno

Proveďte kopírovací úlohu v rozsahu nejméně jednoho obrazu, avšak ne více než jednu úlohu podle tabulky úloh. Změřte a zaznamenejte dobu, která uplyne, než jednotku opustí první list.

Aktivní doba 0

Minuty (min)

—

4

Připraveno (nebo jiný)

Vyčkejte, dokud jednotka podle údajů měřiče nepřejde do konečného režimu spánku, nebo po dobu určenou výrobcem.

—

—

—

5

Spánek

Vynulujte měřič. Měřte energii a čas po dobu 1 hodiny, nebo dokud jednotka nevstoupí do režimu automatického vypnutí. Zaznamenejte energii a čas.

Energie v režimu spánku

Watthodiny (Wh)

Spánek

Doba v režimu spánku

(≤ 1 h)

Minuty (min)

6

Spánek

Vynulujte měřič a stopky. Proveďte jednu kopírovací úlohu (podle výše uvedeného výpočtu). Změřte a zaznamenejte energii a dobu, která uplyne, než jednotku opustí první list. Měřte energii po dobu 15 minut od zahájení úlohy. Úloha musí skončit do 15 minut.

Energie při úloze 1,

EJOB1

Watthodiny (Wh)

Návrat, aktivní režim, režim připravenosti, režim spánku, automatické vypnutí

Aktivní doba 1

Minuty (min)

7

Připraveno (nebo jiný)

Zopakujte krok 6.

Energie při úloze 2,

EJOB2

Watthodiny (Wh)

dtto

Aktivní doba 2

Minuty (min)

8

Připraveno (nebo jiný)

Zopakujte krok 6 (bez měření aktivní doby).

Energie při úloze 3,

EJOB3

Watthodiny (Wh)

dtto

9

Připraveno (nebo jiný)

Zopakujte krok 6 (bez měření aktivní doby).

Energie při úloze 4,

EJOB4

Watthodiny (Wh)

dtto

10

Připraveno (nebo jiný)

Vynulujte měřič a stopky. Měřte energii a čas, než měřič a/nebo jednotka indikuje, že jednotka vstoupila do režimu automatického vypnutí, nebo po dobu určenou výrobcem. Zaznamenejte energii a čas. Pokud jednotka zahájila tento krok v režimu automatického vypnutí, jako hodnoty energie a času zaznamenejte nuly.

Závěrečná energie,

EFINAL

Watthodiny (Wh)

Režim připravenosti, režim spánku

Závěrečná doba,

tFINAL

Minuty (min)

11

Automatické vypnutí

Vynulujte měřič. Měřte energii a čas po dobu minimálně 5 minut. Zaznamenejte energii i čas.

Energie v režimu automatického vypnutí,

EAUTO

Watthodiny (Wh)

Režim spánku,

režim automatického vypnutí

Doba v režimu automatického vypnutí,

tAUTO

Minuty (min)

Poznámky: Kroky 4 a 10: V případě jednotek, které neindikují, kdy přešly do konečného režimu spánku, určí dobu pro přechod do konečného režimu spánku pro účely zkoušení výrobce.

9.   Zkušební postup OM

Postupy měření

Měření příkonu a výchozích prodlev podle metody OM se provádí podle tabulky 20, přičemž musí být splněny tyto podmínky:

Měření příkonu: veškerá měření příkonu se musí provést buď pomocí metody průměrného příkonu, nebo pomocí metody akumulované energie v souladu s níže uvedeným popisem:

| 1) | Metoda průměrného příkonu: měří se skutečný průměrný příkon během doby zvolené uživatelem, jež nesmí být kratší než 5 minut.
  U režimů, které trvají méně než 5 minut, se skutečný průměrný příkon měří po celou dobu trvání režimu. |
| --- | --- |

1)

Metoda průměrného příkonu: měří se skutečný průměrný příkon během doby zvolené uživatelem, jež nesmí být kratší než 5 minut.

U režimů, které trvají méně než 5 minut, se skutečný průměrný příkon měří po celou dobu trvání režimu.

| 2) | Metoda akumulované energie: není-li zkušební přístroj schopen měřit skutečný průměrný příkon, měří se akumulovaná spotřeba energie během doby zvolené uživatelem. Doba zkoušky nesmí být kratší než 5 minut. Průměrný příkon se určí vydělením akumulované spotřeby energie dobou trvání zkoušky. |
| --- | --- |

2)

Metoda akumulované energie: není-li zkušební přístroj schopen měřit skutečný průměrný příkon, měří se akumulovaná spotřeba energie během doby zvolené uživatelem. Doba zkoušky nesmí být kratší než 5 minut. Průměrný příkon se určí vydělením akumulované spotřeby energie dobou trvání zkoušky.

| 3) | Pokud je spotřeba energie ve zkoušeném režimu periodická, měla by zkouška obsáhnout jednu nebo více celých period.









  Krok | Počáteční stav | Úkon(y) | Zaznamená se | Jednotka měření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vypnuto | Připojte zkoušenou jednotku k měřiči. Zapněte jednotku. Vyčkejte, než jednotka oznámí, že je v režimu připravenosti. | — | |
| 2 | Připraveno | Vytiskněte, zkopírujte nebo naskenujte jeden obraz. | — | |
| 3 | Připraveno | Změřte příkon v režimu připravenosti. | Příkon v režimu připravenosti,

  PREADY | Watty (W) |
| 4 | Připraveno | Vyčkejte a změřte výchozí prodlevu pro přechod do režimu spánku. | Výchozí prodleva pro přechod do režimu spánku,

  tSLEEP | Minuty (min) |
| 5 | Spánek | Změřte příkon v režimu spánku. | Příkon v režimu spánku,

  PSLEEP | Watty (W) |
| 6 | Spánek | Vyčkejte a změřte výchozí prodlevu pro automatické vypnutí. (Vynechejte u výrobků, jež tento režim nemají). | Výchozí prodleva pro automatické vypnutí | Minuty (min) |
| 7 | Automatické vypnutí | Změřte příkon v režimu automatického vypnutí. (Vynechejte u výrobků, jež tento režim nemají). | Příkon v režimu automatického vypnutí

  PAUTO-OFF | Watty (W) |
| 8 | Automatické vypnutí | Zařízení ručně vypněte a vyčkejte, než se jednotka vypne. (Není-li k dispozici ruční vypínač, poznamenejte to a vyčkejte na přechod do stavu spánku s nejnižším příkonem). | — | — |
| 9 | Vypnuto | Změřte příkon ve vypnutém stavu. (Není-li k dispozici ruční vypínač, poznamenejte to a změřte příkon v režimu spánku). | Příkon ve vypnutém stavu

  POFF | Watty (W) |
| — | Krok 1 – nemá-li jednotka indikaci stavu připravenosti, použije se čas, kdy se spotřeba energie ustálí na úrovni v režimu připravenosti, a tato skutečnost se uvede spolu s údaji o zkoušce výrobku. |

3)

Pokud je spotřeba energie ve zkoušeném režimu periodická, měla by zkouška obsáhnout jednu nebo více celých period.

Krok

Počáteční stav

Úkon(y)

Zaznamená se

Jednotka měření

1

Vypnuto

Připojte zkoušenou jednotku k měřiči. Zapněte jednotku. Vyčkejte, než jednotka oznámí, že je v režimu připravenosti.

—

2

Připraveno

Vytiskněte, zkopírujte nebo naskenujte jeden obraz.

—

3

Připraveno

Změřte příkon v režimu připravenosti.

Příkon v režimu připravenosti,

PREADY

Watty (W)

4

Připraveno

Vyčkejte a změřte výchozí prodlevu pro přechod do režimu spánku.

Výchozí prodleva pro přechod do režimu spánku,

tSLEEP

Minuty (min)

5

Spánek

Změřte příkon v režimu spánku.

Příkon v režimu spánku,

PSLEEP

Watty (W)

6

Spánek

Vyčkejte a změřte výchozí prodlevu pro automatické vypnutí. (Vynechejte u výrobků, jež tento režim nemají).

Výchozí prodleva pro automatické vypnutí

Minuty (min)

7

Automatické vypnutí

Změřte příkon v režimu automatického vypnutí. (Vynechejte u výrobků, jež tento režim nemají).

Příkon v režimu automatického vypnutí

PAUTO-OFF

Watty (W)

8

Automatické vypnutí

Zařízení ručně vypněte a vyčkejte, než se jednotka vypne. (Není-li k dispozici ruční vypínač, poznamenejte to a vyčkejte na přechod do stavu spánku s nejnižším příkonem).

—

—

9

Vypnuto

Změřte příkon ve vypnutém stavu. (Není-li k dispozici ruční vypínač, poznamenejte to a změřte příkon v režimu spánku).

Příkon ve vypnutém stavu

POFF

Watty (W)

—

Krok 1 – nemá-li jednotka indikaci stavu připravenosti, použije se čas, kdy se spotřeba energie ustálí na úrovni v režimu připravenosti, a tato skutečnost se uvede spolu s údaji o zkoušce výrobku.

| — | Krok 4 – výchozí prodleva se měří od dokončení úlohy až do okamžiku, kdy jednotka přejde do režimu spánku. |
| --- | --- |

—

Krok 4 – výchozí prodleva se měří od dokončení úlohy až do okamžiku, kdy jednotka přejde do režimu spánku.

| — | Kroky 4 a 5 – u výrobků s více úrovněmi režimu spánku je třeba tyto kroky podle potřeby opakovat tolikrát, aby se zachytily všechny postupné úrovně režimu spánku, a tyto údaje uvést. U velkoformátových kopírek a multifunkčních zařízení, které využívají technologie tisku pracující s vysokými teplotami, se většinou používají dvě úrovně režimu spánku. U výrobků, jež nejsou tímto režimem vybaveny, se kroky 4 a 5 vynechají. |
| --- | --- |

—

Kroky 4 a 5 – u výrobků s více úrovněmi režimu spánku je třeba tyto kroky podle potřeby opakovat tolikrát, aby se zachytily všechny postupné úrovně režimu spánku, a tyto údaje uvést. U velkoformátových kopírek a multifunkčních zařízení, které využívají technologie tisku pracující s vysokými teplotami, se většinou používají dvě úrovně režimu spánku. U výrobků, jež nejsou tímto režimem vybaveny, se kroky 4 a 5 vynechají.

| — | Kroky 4 a 5 – u výrobků bez režimu spánku proveďte a zaznamenejte měření v režimu připravenosti. |
| --- | --- |

—

Kroky 4 a 5 – u výrobků bez režimu spánku proveďte a zaznamenejte měření v režimu připravenosti.

| — | Kroky 4 a 6 – měření výchozí prodlevy se provádějí paralelně a kumulativně od začátku kroku 4. Kupříkladu výrobek nastavený tak, aby do první úrovně režimu spánku přešel po 15 minutách a do druhé úrovně režimu spánku přešel po 30 minutách od vstupu do první úrovně režimu spánku, bude mít výchozí prodlevu pro přechod do první úrovně 15 minut a výchozí prodlevu pro přechod do druhé úrovně 45 minut. |
| --- | --- |

—

Kroky 4 a 6 – měření výchozí prodlevy se provádějí paralelně a kumulativně od začátku kroku 4. Kupříkladu výrobek nastavený tak, aby do první úrovně režimu spánku přešel po 15 minutách a do druhé úrovně režimu spánku přešel po 30 minutách od vstupu do první úrovně režimu spánku, bude mít výchozí prodlevu pro přechod do první úrovně 15 minut a výchozí prodlevu pro přechod do druhé úrovně 45 minut.

10.   Zkušební postupy u výrobků s digitálním front-endem (DFE)

Tento krok se týká pouze výrobků, které jsou vybaveny digitálním front-endem (DFE), jenž odpovídá definici v oddíle 1 požadavků programu ENERGY STAR na zobrazovací zařízení.

10.1   Zkouška DFE v režimu připravenosti

| 10.1.1 | Výrobky, které jsou při dodání vybaveny funkcemi sítě, se po dobu zkoušek připojí k síti. Použité síťové připojení se určí podle tabulky 16. |
| --- | --- |

10.1.1

Výrobky, které jsou při dodání vybaveny funkcemi sítě, se po dobu zkoušek připojí k síti. Použité síťové připojení se určí podle tabulky 16.

| 10.1.2 | Má-li DFE samostatný napájecí kabel bez ohledu na to, zda jsou kabel a kontrolér interními, nebo externími součástmi zobrazovacího výrobku, provede se 10minutové měření příkonu samotného DFE, přičemž se zaznamená průměrný příkon, když je hlavní výrobek v režimu připravenosti. |
| --- | --- |

10.1.2

Má-li DFE samostatný napájecí kabel bez ohledu na to, zda jsou kabel a kontrolér interními, nebo externími součástmi zobrazovacího výrobku, provede se 10minutové měření příkonu samotného DFE, přičemž se zaznamená průměrný příkon, když je hlavní výrobek v režimu připravenosti.

| 10.1.3 | Nemá-li DFE samostatný napájecí kabel, změří se při zkoušce stejnosměrný příkon DFE, zatímco se jednotka jako celek nachází v režimu připravenosti. Provede se 10 minutové měření stejnosměrného příkonu DFE a zaznamená se průměrný příkon, zatímco je hlavní výrobek v režimu připravenosti. Nejčastěji se toho dosáhne měřením okamžitého stejnosměrného příkonu na stejnosměrném napájení DFE. |
| --- | --- |

10.1.3

Nemá-li DFE samostatný napájecí kabel, změří se při zkoušce stejnosměrný příkon DFE, zatímco se jednotka jako celek nachází v režimu připravenosti. Provede se 10 minutové měření stejnosměrného příkonu DFE a zaznamená se průměrný příkon, zatímco je hlavní výrobek v režimu připravenosti. Nejčastěji se toho dosáhne měřením okamžitého stejnosměrného příkonu na stejnosměrném napájení DFE.

10.2   Zkouška DFE v režimu spánku

Tato zkouška se provádí ke zjištění příkonu DFE v režimu spánku v průběhu 1 hodiny. Výsledná hodnota se použije k určení způsobilosti zobrazovacích zařízení, jejichž součástí je DFE s režimy spánku s funkcemi sítě.

| 10.2.1 | Výrobky, které jsou při dodání vybaveny funkcemi sítě, se po dobu zkoušek připojí k síti. Použité síťové připojení se určí podle tabulky 16. |
| --- | --- |

10.2.1

Výrobky, které jsou při dodání vybaveny funkcemi sítě, se po dobu zkoušek připojí k síti. Použité síťové připojení se určí podle tabulky 16.

| 10.2.2 | Má-li DFE samostatný napájecí kabel bez ohledu na to, zda jsou kabel a kontrolér interními, nebo externími součástmi zobrazovacího výrobku, provede se 1 hodinové měření příkonu samotného DFE, přičemž se zaznamená průměrný příkon, když je hlavní výrobek v režimu spánku. Na konci hodinového měření příkonu se hlavnímu výrobku zašle tisková úloha s cílem se ujistit, že DFE reaguje. |
| --- | --- |

10.2.2

Má-li DFE samostatný napájecí kabel bez ohledu na to, zda jsou kabel a kontrolér interními, nebo externími součástmi zobrazovacího výrobku, provede se 1 hodinové měření příkonu samotného DFE, přičemž se zaznamená průměrný příkon, když je hlavní výrobek v režimu spánku. Na konci hodinového měření příkonu se hlavnímu výrobku zašle tisková úloha s cílem se ujistit, že DFE reaguje.

| 10.2.3 | Nemá-li DFE samostatný napájecí kabel, změří se při zkoušce stejnosměrný příkon DFE, zatímco se jednotka jako celek nachází v režimu spánku. Provede se 1 hodinové měření stejnosměrného příkonu DFE a zaznamená se průměrný příkon, zatímco je hlavní výrobek v režimu spánku. Na konci hodinového měření příkonu se hlavnímu výrobku zašle tisková úloha s cílem se ujistit, že DFE reaguje. |
| --- | --- |

10.2.3

Nemá-li DFE samostatný napájecí kabel, změří se při zkoušce stejnosměrný příkon DFE, zatímco se jednotka jako celek nachází v režimu spánku. Provede se 1 hodinové měření stejnosměrného příkonu DFE a zaznamená se průměrný příkon, zatímco je hlavní výrobek v režimu spánku. Na konci hodinového měření příkonu se hlavnímu výrobku zašle tisková úloha s cílem se ujistit, že DFE reaguje.

| 10.2.4 | V případech 10.2.2 a 10.2.3 platí tyto požadavky:






  a) | Výrobci poskytnou informace:






  1) | zda je funkce režimu spánku DFE aktivována při dodání a |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.4

V případech 10.2.2 a 10.2.3 platí tyto požadavky:

a)

Výrobci poskytnou informace:

1)

zda je funkce režimu spánku DFE aktivována při dodání a

| 2) | jakou má DFE předpokládanou dobu přechodu do režimu spánku. |
| --- | --- |

2)

jakou má DFE předpokládanou dobu přechodu do režimu spánku.

| b) | Pokud DFE po uplynutí 1 hodiny nereaguje na požadavek na tisk, hodnota příkonu v režimu připravenosti naměřená v rámci zkušební metody se vykáže jako příkon v režimu spánku. |
| --- | --- |

b)

Pokud DFE po uplynutí 1 hodiny nereaguje na požadavek na tisk, hodnota příkonu v režimu připravenosti naměřená v rámci zkušební metody se vykáže jako příkon v režimu spánku.

Pozn.: Všechny informace uvedené nebo poskytnuté výrobcem pro účely zkoušení výrobků musí být veřejně dostupné.

11.   Odkazy

| 11.1 | ISO/IEC 10561:1999. Informační technologie – Kancelářská zařízení – Zařízení pro tisk – Metoda měření průchodnosti – Tiskárny 1. a 2. třídy. |
| --- | --- |

11.1

ISO/IEC 10561:1999. Informační technologie – Kancelářská zařízení – Zařízení pro tisk – Metoda měření průchodnosti – Tiskárny 1. a 2. třídy.

| 11.2 | IEC 62301:2011. Elektrické spotřebiče pro domácnost – Měření příkonu pohotovostního režimu. Verze 2.0.

  Tabulka 21


  Počet obrazů za den vypočtený pro rychlosti výrobků od 1 do 100 ipm










  Rychlost (ipm) | Počet úloh na den | Nezaokrouhlený počet obrazů na úlohu | Počet obrazů na úlohu | Počet obrazů na den |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 0,06 | 1 | 8 |
| 2 | 8 | 0,25 | 1 | 8 |
| 3 | 8 | 0,56 | 1 | 8 |
| 4 | 8 | 1,00 | 1 | 8 |
| 5 | 8 | 1,56 | 1 | 8 |
| 6 | 8 | 2,25 | 2 | 16 |
| 7 | 8 | 3,06 | 3 | 24 |
| 8 | 8 | 4,00 | 4 | 32 |
| 9 | 9 | 4,50 | 4 | 36 |
| 10 | 10 | 5,00 | 5 | 50 |
| 11 | 11 | 5,50 | 5 | 55 |
| 12 | 12 | 6,00 | 6 | 72 |
| 13 | 13 | 6,50 | 6 | 78 |
| 14 | 14 | 7,00 | 7 | 98 |
| 15 | 15 | 7,50 | 7 | 105 |
| 16 | 16 | 8,00 | 8 | 128 |
| 17 | 17 | 8,50 | 8 | 136 |
| 18 | 18 | 9,00 | 9 | 162 |
| 19 | 19 | 9,50 | 9 | 171 |
| 20 | 20 | 10,00 | 10 | 200 |
| 21 | 21 | 10,50 | 10 | 210 |
| 22 | 22 | 11,00 | 11 | 242 |
| 23 | 23 | 11,50 | 11 | 253 |
| 24 | 24 | 12,00 | 12 | 288 |
| 25 | 25 | 12,50 | 12 | 300 |
| 26 | 26 | 13,00 | 13 | 338 |
| 27 | 27 | 13,50 | 13 | 351 |
| 28 | 28 | 14,00 | 14 | 392 |
| 29 | 29 | 14,50 | 14 | 406 |
| 30 | 30 | 15,00 | 15 | 450 |
| 31 | 31 | 15,50 | 15 | 465 |
| 32 | 32 | 16,00 | 16 | 512 |
| 33 | 32 | 17,02 | 17 | 544 |
| 34 | 32 | 18,06 | 18 | 576 |
| 35 | 32 | 19,14 | 19 | 608 |
| 36 | 32 | 20,25 | 20 | 640 |
| 37 | 32 | 21,39 | 21 | 672 |
| 38 | 32 | 22,56 | 22 | 704 |
| 39 | 32 | 23,77 | 23 | 736 |
| 40 | 32 | 25,00 | 25 | 800 |
| 41 | 32 | 26,27 | 26 | 832 |
| 42 | 32 | 27,56 | 27 | 864 |
| 43 | 32 | 28,89 | 28 | 896 |
| 44 | 32 | 30,25 | 30 | 960 |
| 45 | 32 | 31,64 | 31 | 992 |
| 46 | 32 | 33,06 | 33 | 1 056 |
| 47 | 32 | 34,52 | 34 | 1 088 |
| 48 | 32 | 36,00 | 36 | 1 152 |
| 49 | 32 | 37,52 | 37 | 1 184 |
| 50 | 32 | 39,06 | 39 | 1 248 |
| 51 | 32 | 40,64 | 40 | 1 280 |
| 52 | 32 | 42,25 | 42 | 1 344 |
| 53 | 32 | 43,89 | 43 | 1 376 |
| 54 | 32 | 45,56 | 45 | 1 440 |
| 55 | 32 | 47,27 | 47 | 1 504 |
| 56 | 32 | 49,00 | 49 | 1 568 |
| 57 | 32 | 50,77 | 50 | 1 600 |
| 58 | 32 | 52,56 | 52 | 1 664 |
| 59 | 32 | 54,39 | 54 | 1 728 |
| 60 | 32 | 56,25 | 56 | 1 792 |
| 61 | 32 | 58,14 | 58 | 1 856 |
| 62 | 32 | 60,06 | 60 | 1 920 |
| 63 | 32 | 62,02 | 62 | 1 984 |
| 64 | 32 | 64,00 | 64 | 2 048 |
| 65 | 32 | 66,02 | 66 | 2 112 |
| 66 | 32 | 68,06 | 68 | 2 176 |
| 67 | 32 | 70,14 | 70 | 2 240 |
| 68 | 32 | 72,25 | 72 | 2 304 |
| 69 | 32 | 74,39 | 74 | 2 368 |
| 70 | 32 | 76,56 | 76 | 2 432 |
| 71 | 32 | 78,77 | 78 | 2 496 |
| 72 | 32 | 81,00 | 81 | 2 592 |
| 73 | 32 | 83,27 | 83 | 2 656 |
| 74 | 32 | 85,56 | 85 | 2 720 |
| 75 | 32 | 87,89 | 87 | 2 784 |
| 76 | 32 | 90,25 | 90 | 2 880 |
| 77 | 32 | 92,64 | 92 | 2 944 |
| 78 | 32 | 95,06 | 95 | 3 040 |
| 79 | 32 | 97,52 | 97 | 3 104 |
| 80 | 32 | 100,00 | 100 | 3 200 |
| 81 | 32 | 102,52 | 102 | 3 264 |
| 82 | 32 | 105,06 | 105 | 3 360 |
| 83 | 32 | 107,64 | 107 | 3 424 |
| 84 | 32 | 110,25 | 110 | 3 520 |
| 85 | 32 | 112,89 | 112 | 3 584 |
| 86 | 32 | 115,56 | 115 | 3 680 |
| 87 | 32 | 118,27 | 118 | 3 776 |
| 88 | 32 | 121,00 | 121 | 3 872 |
| 89 | 32 | 123,77 | 123 | 3 936 |
| 90 | 32 | 126,56 | 126 | 4 032 |
| 91 | 32 | 129,39 | 129 | 4 128 |
| 92 | 32 | 132,25 | 132 | 4 224 |
| 93 | 32 | 135,14 | 135 | 4 320 |
| 94 | 32 | 138,06 | 138 | 4 416 |
| 95 | 32 | 141,02 | 141 | 4 512 |
| 96 | 32 | 144,00 | 144 | 4 608 |
| 97 | 32 | 147,02 | 147 | 4 704 |
| 98 | 32 | 150,06 | 150 | 4 800 |
| 99 | 32 | 153,14 | 153 | 4 896 |
| 100 | 32 | 156,25 | 156 | 4 992“ |

11.2

IEC 62301:2011. Elektrické spotřebiče pro domácnost – Měření příkonu pohotovostního režimu. Verze 2.0.

Tabulka 21

Počet obrazů za den vypočtený pro rychlosti výrobků od 1 do 100 ipm

Rychlost (ipm)

Počet úloh na den

Nezaokrouhlený počet obrazů na úlohu

Počet obrazů na úlohu

Počet obrazů na den

1

8

0,06

1

8

2

8

0,25

1

8

3

8

0,56

1

8

4

8

1,00

1

8

5

8

1,56

1

8

6

8

2,25

2

16

7

8

3,06

3

24

8

8

4,00

4

32

9

9

4,50

4

36

10

10

5,00

5

50

11

11

5,50

5

55

12

12

6,00

6

72

13

13

6,50

6

78

14

14

7,00

7

98

15

15

7,50

7

105

16

16

8,00

8

128

17

17

8,50

8

136

18

18

9,00

9

162

19

19

9,50

9

171

20

20

10,00

10

200

21

21

10,50

10

210

22

22

11,00

11

242

23

23

11,50

11

253

24

24

12,00

12

288

25

25

12,50

12

300

26

26

13,00

13

338

27

27

13,50

13

351

28

28

14,00

14

392

29

29

14,50

14

406

30

30

15,00

15

450

31

31

15,50

15

465

32

32

16,00

16

512

33

32

17,02

17

544

34

32

18,06

18

576

35

32

19,14

19

608

36

32

20,25

20

640

37

32

21,39

21

672

38

32

22,56

22

704

39

32

23,77

23

736

40

32

25,00

25

800

41

32

26,27

26

832

42

32

27,56

27

864

43

32

28,89

28

896

44

32

30,25

30

960

45

32

31,64

31

992

46

32

33,06

33

1 056

47

32

34,52

34

1 088

48

32

36,00

36

1 152

49

32

37,52

37

1 184

50

32

39,06

39

1 248

51

32

40,64

40

1 280

52

32

42,25

42

1 344

53

32

43,89

43

1 376

54

32

45,56

45

1 440

55

32

47,27

47

1 504

56

32

49,00

49

1 568

57

32

50,77

50

1 600

58

32

52,56

52

1 664

59

32

54,39

54

1 728

60

32

56,25

56

1 792

61

32

58,14

58

1 856

62

32

60,06

60

1 920

63

32

62,02

62

1 984

64

32

64,00

64

2 048

65

32

66,02

66

2 112

66

32

68,06

68

2 176

67

32

70,14

70

2 240

68

32

72,25

72

2 304

69

32

74,39

74

2 368

70

32

76,56

76

2 432

71

32

78,77

78

2 496

72

32

81,00

81

2 592

73

32

83,27

83

2 656

74

32

85,56

85

2 720

75

32

87,89

87

2 784

76

32

90,25

90

2 880

77

32

92,64

92

2 944

78

32

95,06

95

3 040

79

32

97,52

97

3 104

80

32

100,00

100

3 200

81

32

102,52

102

3 264

82

32

105,06

105

3 360

83

32

107,64

107

3 424

84

32

110,25

110

3 520

85

32

112,89

112

3 584

86

32

115,56

115

3 680

87

32

118,27

118

3 776

88

32

121,00

121

3 872

89

32

123,77

123

3 936

90

32

126,56

126

4 032

91

32

129,39

129

4 128

92

32

132,25

132

4 224

93

32

135,14

135

4 320

94

32

138,06

138

4 416

95

32

141,02

141

4 512

96

32

144,00

144

4 608

97

32

147,02

147

4 704

98

32

150,06

150

4 800

99

32

153,14

153

4 896

100

32

156,25

156

4 992“

---

(1)  Mezinárodní elektrotechnická komise (IEC). Norma IEC 62040-3:2011. „Zdroje nepřerušovaného napájení (UPS) – Část 3: Metoda stanovení požadavků na funkci a na zkoušení.“ Verze 2.0.

1

(2)  Výpadek vstupního napájení nastane, pokud jsou hodnoty napětí a frekvence mimo jmenovité toleranční meze pro ustálený a přechodný stav nebo pokud jsou zkreslení a přerušení mimo meze stanovené pro UPS.

2

(3)  Výstup VFD UPS je závislý na změnách v napětí a frekvenci vstupního střídavého napájení a není určen k zajišťování dalších nápravných funkcí, například funkcí, které vyplývají z používání transformátorů s odbočkami.

3

(4)  Výrobce určí rozsah tolerance výstupního napětí, který musí být užší než rozsah vstupního napětí. Výstup VI UPS je závislý na frekvenci vstupního střídavého napájení, přičemž výstupní napětí musí zůstat v rámci předepsaných mezí (zabezpečených dodatečnými funkcemi korekce napětí, například funkcemi, které vyplývají z používání aktivních a/nebo pasivních obvodů).

4

(5)  Podle této definice lze výstupní výkon UPS větší než 100 000 W ve zkušebním režimu přivést zpět na vstup střídavého napájení, pokud to povolují místní předpisy.

5

(6)  Pulzy jsou vrcholy křivky produkované usměrňovačem za jeden cyklus a závisí na jeho konstrukci a počtu vstupních fází.

6

(7)  Mezinárodní elektrotechnická komise (IEC). Norma IEC 62053-21. „Vybavení pro měření elektrické energie (AC) – Zvláštní požadavky – Část 21: Střídavé statické činné elektroměry (třídy 1 a 2).“ Verze 1.0.

7

(8)  Mezinárodní elektrotechnická komise (IEC). Norma IEC 62053-22. „Vybavení pro měření elektrické energie (AC) – Zvláštní požadavky – Část 22: Střídavé statické činné elektroměry (třídy 0,2 S a 0,5 S).“ Verze 1.0.

8

(9)  American National Standards Institute (ANSI – Americký národní normalizační ústav)., Norma ANSI C12.1. „Americká národní norma pro elektroměry: Pravidla pro měření elektrické energie.“ 2008.

9

(10)  GB je definován jako 1 0243 nebo 230 bajtů.

10

3

30

(11)  Poznámka: 230 V AC se týká evropského trhu a 115 V AC se týká severoamerického trhu.

11

Poznámka:

(12)  http://www.spec.org/sert/

12

(13)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-Design_Document.pdf

13

(14)  http://www.spec.org/

14

(15)  http://www.spec.org/sert/docs/SERT-User_Guide.pdf

15

(16)  Pro účely této specifikace se „elektrickou sítí“ rozumí zdroj vstupního napájení, v případě výrobků, které fungují pouze na stejnosměrné napětí, i zdroj napájení stejnosměrného.

16

(17)  Norma IEC 62301 Ed. 1.0 – Elektrické spotřebiče pro domácnost – Měření příkonu pohotovostního režimu.

17

(18)  Výpočty nejistot měření by se měly provádět podle dodatku D normy IEC 62301 verze 2.0.

18

Vypočte se pouze nejistota daná měřícím přístrojem.

(19)  Neboli paralelní rozhraní či rozhraní Centronics.

19

(20)  Norma IEEE (Institute of Electrical and Electronics Engineers) 802.3az-2010. „IEEE Standard for Information Technology—Telecommunications and Information Exchange Between Systems—Local and Metropolitan Area Networks—Specific Requirements—Part 3: Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection (CSMA/CD) Access Method and Physical Layer Specifications“ (Norma IEEE pro informační technologie – Telekomunikace a výměna informací mezi systémy – Lokální a metropolitní sítě – Zvláštní požadavky – Část 3: Metoda přístupu CSMA/CD a specifikace fyzické vrstvy), 2010.

20

IEEE Standard for Information Technology—Telecommunications and Information Exchange Between Systems—Local and Metropolitan Area Networks—Specific Requirements—Part 3: Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection (CSMA/CD) Access Method and Physical Layer Specifications

---